Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1860-e

|  |
| --- |
| **Mileniji:**
◄ |
**2. milenij** | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
18. vijek |
**19. vijek** | 20. vijek | ► |
| **Decenije:**
◄ |
1830-e |
1840-e |
1850-e |
**1860-e** | 1870-e | 1880-e | 1890-e | ► |
| **Godine:**
1860. |
1861. |
1862. |
1863. |
1864. |
1865. |
1866. |
1867. |
1868. |
1869. |

Decenija 1860-ih trajala je od 1. januara 1860. do 31. decembra 1869. godine.

Odozgo lijevo, u smjeru kazaljke na satu: škotski fizičar James Clerk Maxwell formulira klasičnu teoriju elektromagnetnog zračenja, spajajući po prvi put elektricitet, magnetizam i svjetlost kao različite manifestacije istog fenomena; Meiji restauracija dovodi do ogromnih promjena u japanskoj političkoj i društvenoj strukturi; Međunarodna radnička asocijacija je formirana 1864. godine, sa ciljem da ujedini niz različitih ljevičarskih socijalističkih, komunističkih i anarhističkih grupa; bitka kod Avaja, vođena 1868. tokom Paragvajskog rata, najkrvavijeg međudržavnog rata u istoriji Latinske Amerike; pogubljenje 1867. Maksimilijana I od Meksika, vladara Drugog meksičkog carstva, uspostavljenog tokom Druge francuske intervencije u Meksiku; Bitka kod Gettysburga, prekretnica američkog građanskog rata, koja se vodila u Sjedinjenim Državama od 1861. do 1865. godine, između Sjevera (Unija) i Juga (Konfederacija) kao rezultat dugotrajne kontroverze oko porobljavanja crnaca; Sueski kanal je inaugurisan 1869. godine; Viktor Emanuel susreće Garibaldija blizu Teana 1860. godine, na kraju Ekspedicije Hiljadu.
## Događaji

* U Londonu proradila prva podzemna željeznica u svijetu.
* Hadžiagića han u Bosanskom Brodu prvi je javni objekt u Bosni i Hercegovini koji je dobio petrolejsku rasvjetu. Bilo je to 1860te godine. Han je razoren u Drugom svjetskom ratu.

## Ličnosti

### Rođeni

### Umrli

## Reference

## Vanjski linkovi
# Walther Funk

| Walther Emanuel Funk |
| --- |
|  |
| Ministar ekonomije Reicha |
| **Vrijeme na dužnosti** februar 1938 – 1945. |
| Prethodnik | Hjalmar Schacht |
| Nasljednik | niko |
| Lični podaci |
| Rođenje |  (1890-08-19) 19. august 1890. Danzkehmen, Njemačka |
| Smrt | 31. maj 1960(1960-05-31) (69 godina) Düsseldorf, Njemačka |
| Politička stranka | NSDAP |
| Supružnik | Luise Schmidt-Sieben |

**Walther Emanuel Funk** (18. august 1890 – 31. maj 1960) bio je prominentni nacistički službenik. Walther Funk je od 1938. do 1945. obavljao dužnost ministra ekonomije Reicha.

## Rani život

Walther Emanuel Funk je rođen 18. augusta 1890. godine u trgovačkoj porodici u mjestu Danzkehmen. Rođen je kao sin Walthera Funka starijeg, i njegove supruge Sophie (prije Urbschat). Studirao je pravo, ekonomiju i politiku na univerzitetima u Berlinu i Leipzigu. U Prvom svjetskom ratu pridružio se pješadiji, ali je izbačen 1916. Funk se 1919. oženio Luisom Schmidt-Sieben. Nakon rata radio je kao novinar, a 1922. radio je kao urednik u prestižnim novinama *Berliner Börsenzeitung*.

## Politički život

Funk, nacionalist i anti-marksist, dao je otkaz u novinama na ljeto 1931. i pridružio se nacističkoj stranci. Tako je postao bliži sa Gregorom Strasserom koji je dogovorio njegov prvi sastanak sa Adolfom Hitlerom. Dijelom zbog svog interesa za ekonomiju, Funk je u julu 1932. izabran za izaslanika *Reichstaga*, a unutar stranke je došao na poziciju predsjednika Komiteta za ekonomsku politiku u decembru 1932. Tu poziciju nije dugo zadržao. Nakon dolaska nacizma na vlast, dao je otkaz na poziciji izaslanika i postao je izvršni štampar i izdavač u Trećem Reichu.

## Karijera u Trećem Reichu

* U martu 1933., Walther Funk je postavljen na poziciju Državnog sekretara u Ministarstvu propagande.
* Godine 1938. postaje Glavni opunomoćenik za ekonomiju (*Wirtschaftsbeauftragter*).
* Iste te godine, u februaru, postao je i ministar ekonomije zamijenivši Hjalmara Schachta koji je dobio otkaz u novembru 1937.
* U januaru 1939. Funk je postao i predsjednik *Reichsbanke*, opet zamijenivši Schachta.
* U septembru 1943. postao je član Središnjeg kolegija za planiranje.

## Nürnberg

Unatoč slabom zdravlju, Funku se sudilo zajedno sa ostalim nacističkim ratnim zločincima na Nürnberškom procesu. Funk je optužen: za urotu za počinjenje zločina protiv mira, za planiranje i iniciranje agresivnih sukoba, za ratne zločine i zločine protiv humanosti. On je izjavio da uprkos svojim titulama nije imao veliku moć u nacističkoj stranci. Göring ga je opisao kao "nevažnog podređenika", međutim dokumentirani dokazi i njegova ratna biografija *Walter Funk, život ekonomije* korišteni su kao dokazi protiv njega. Funk je proglašen krivim po 2., 3. i 4. tački optužnice te je osuđen na doživotni zatvor.

Funk je držan u zatvoru Spandau zajedno sa ostalim doživotno zarobljenim nacistima, ali je 1957. pušten zbog lošeg zdravlja. Umro je tri godine poslije, 31. maja 1960.

## Vanjski linkovi

* Funk war crimes dossier
* Walther Funk - biografija
# Rep (biologija)

Lemur sa svojim karakterističnim repom
**Rep** (latinski: *Cauda*) je zadnji dio tijela kod kičmenjaka koji se nastavlja na trup nasuprot glavi, sastoji se od koštane osnove (trtica), mišića i pokrovnog tkiva, a u prvom redu ima lokomotornu funkciju. U širem smislu i abdominalni dio tijela kod beskičmenjaka se naziva repom (npr. kod rakova, škorpija i sl). Kod kičmenjaka reduciran je kod žaba, nekih vrsta majmuna i kod čovjeka.

## Funkcija

Razvoj i funkcija repa su različiti. Kod riba se rep ne odvaja oštro od trupa, snabdjeven je jakom muskulaturom i predstavlja repnu peraju i glavni je lokomotorni organ. Kod kopnenih kičmenjaka je izgubio svoju prvobitnu funkciju i samo nekima služi kao pomoćni organ za kretanje (vodozemcima i gmizavcima). Kod ptica je repni dio kičme reduciran na 4-6 pršljena koji su srasli i tvore trtičnu kost (pigostil), a na njega su pričvršćena repna pera ili krmila (8-28 komada). Kod većine sisara rep ne igra važnu ulogu. To je završni "privjesak" tijela različite dužine, a služi ili kao organ za prihvatanje (majmun, mravojed, oposum), organ za odupiranje (kengur, skočimiš), organ za ravnotežu (mačka) ili kao organ za tjeranje letećih insekata (govedo, konj).

## Vanjski linkovi
# Rat Bosne i Dubrovnika (1403–1404)

**Rat između Bosne i Dubrovnika** je trajao od 1403. do 1404. godine. Službeno je završen je primirjem potpisanim 1405. godine, poslije svrgavanja kralja Ostoje maja 1404.

## Tok rata

Kralj Ostoja je iskoristio slabosti ugarskog vladara Žigmunda Luksemburškog i 1403. se okomio na Dubrovnik koji bio ugarski vazalni posjed. Otvorenom napadu je prethodilo nekoliko važnih događaja. U Dubrovnik su se sklanjali ugroženi vlastelini koji nisu bili Ostojini istomišljenici (Pavle Radišić). U traženju povoda za napad Ostoja se izgovarao da oni moraju biti vraćeni, da Dubrovnik treba da vrati primorje koje im je on dao 1399. i na kraju da treba da izvjesi bosansku zastavu kao znak da priznaje bosansku vrhovnu vlast.

Dubrovčani nisu prihvatili Ostojine zahtjeve i došlo je do sukoba 1403. Bosance je predvodio sa sjevera vojvoda Radič Sanković koji je uspio da istjera predstavnike dubrovačke vlasti iz dobijenog primorja i svede je na ranije granice. I drugi velikaši su sa drugih strana napadali na dubrovački teritorij, sa juga i istoka knez Pavle Radinović i vojvoda Sandalj Hranić Kosača. Jedina snaga koja je mogla pomoći Dubrovčanima bio je herceg Hrvoje Vukčić Hrvatinić koji je imao jak uticaj na kralja Ostoju i bosanske velmože. Hrvojeva pozicija mu to ipak nije dozvoljavala. Hrvoje je bio glavna snaga Ladislava Napuljskog, protivnika Žigmunda Luksemburškog, a time i protivnika Dubrovnika koji je priznavao Anžujca za svog sizerena.

Mada su dostizali do zidina Dubrovnika Bosanci nisu mogli vojno da savladaju Dubrovčane. Do jenjavanja sukoba došlo je krajem 1403., a sporadičnih čarki bilo je i dalje, pa i početkom 1404. Hrvojeva inicijativa za pomirenje je donijela rezultate. On je oko sebe okupio bosansku vlastelu koja je bila protiv nastavka rata. Svrgavanjem kralja Ostoje maja 1404. stvoreni su uslovi za mir između Bosne i Dubrovnika. Zbog neriješenog pitanja spornog sela Lisac, mir je potpisan tek naredne 1405.

## Literatura

* Gavro Škrivanić, Rat bosanskog kralja Ostoje sa Dubrovnikom (18.VI. 1403 do maja 1404 godine), Vesnik Vojnog muzeja 5, Beograd 1958, 35-60.
# Paul Offit

**Paul Allan Offit** (rođen 27. marta 1951.) američki je pedijatar specijalizirao se za zarazne bolesti, vakcine, imunologiju i virusologiju. Suizumitelj je rotavirusne vakcine. Offit je Maurice R. Hilleman profesor vakcinologije, profesor pedijatrije na Medicinskom fakultetu Perelman na Univerzitetu u Pennsylvaniji, bivši šef Odjela za zarazne bolesti (1992–2014) i direktor Centra za obrazovanje o vakcinama u Dječijoj bolnici u Filadelfiji . Član je Savjetodavnog odbora za prakse imunizacije pri Centrima za kontrolu bolesti (CDC). Offit je član odbora **Every Child By Two** i član osnivačkog odbora Autism Science Foundation (ASF).

Offit je objavio više od 130 radova u medicinskim i naučnim časopisima u oblastima imunoloških odgovora specifičnih za rotavirus i sigurnosti cjepiva, i autor je ili koautor knjiga o cjepivima, cijepljenju i antibioticima . Jedno je od najjačih lica naučnog konsenzusa da vakcine nisu povezane s autizmom. Kao rezultat, bio je česta meta prijetećih pisama i prijetnji smrću.

 Paul Offit (desno) zajedno s H. Fredom Clarkom. Clark i Offit su dva od trojice pronalazača rotavirusne vakcine RotaTeq, koja je zaslužna za spašavanje stotina života dnevno.
## Reference
# Loriji

| Loriji |
| --- |
| Plavoprugi lori, *Eos reticulata* |
| Sistematika |
| Carstvo | Animalia |
| Koljeno | Chordata |
| Razred | Aves |
| Red | Psittaciformes |
| Porodica | Psittacidae |
| Potporodica | **Loriinae** |
| Rodovi |
| *Chalcopsitta*
*Eos*
*Pseudeos*
*Trichoglossus*
*Psitteuteles*
*Lorius*
*Phigys*
*Vini*
*Glossopsitta*
*Charmosyna*
*Oreopsittacus*
*Neopsittacus* |

**Loriji** (Loriinae) se smatraju podporodicom porodice Psittacidae, ali neka novija istraživanja pokazuju da spada u jednu od brojnih podporodica. Maleni su do srednje veliki papagaji koje karakteriše njihov specijalizirani jezik sa četkastim vrhom. Koriste ga za hranjenje nektarom i mekšim voćem. Vrlo su rasprostranjeni u regiji Australije, uključujući i jugoistočnu Aziju, Polineziju, Papua Novu Gvineju, i samu Australiju. Većina ih ima izrazito šareno perje. Crvena, plava i zelena boja dominiraju.

## Opis

Loriji imaju specijalizirane jezike sa četkastim vrhom kojeg koriste da bi se hranili cvijećem oko 5000 biljnih vrsta i njihovim nektarom. Fine dlačice četkastog jezika sakupljaju i polen.
Imaju šiljasta krila i rep pomoću kojih lako i vrlo spretno lete. Također imaju snažne noge i stopala. Često su hiperaktivni u zatočeništvu kao i u divljini. Loriji u zatočeništvu trebaju posebnu hranu, što ih ne čini idealnim za početnike. Ishrana ptice bi trebala zamijeniti nektar. Takva hrana je dostupna u trgovinama, ali je i sam vlasnik može napraviti. Postoje dva glavna tipa zamjenske hrane: vlažna i suha. Obje dolaze u obliku praška, a prva se treba pomiješati sa vodom da bi se dobila kaša. Ako se pticu hrani suhom hranom, trebala bi imati mnogo pijaće vode. Ako ju se hrani vlažnom hranom, njena potreba za vodom je smanjena, jer ta hrana sadrži veliku količinu vode. Kakogod, ipak je potrebno da je voda dostupna.

Lorijima je također potrebno mnogo voća i povrća. Vole i med, koji se može koristiti kao nagrada tokom treninga. Lorijima (ili bilo kojim drugim pticama) se nikada ne smije davati avokado, luk, čokolada, kofein ili alkohol. Ova hrana sadrži hemikalije smrtonosne za ptice.

Kako je ishrana lorija vrlo tečna, takav je i izmet.

Zelenoleđi lori
## Reference

## Vanjski linkovi

*
# NASDAQ

**NASDAQ** (čitaj: *"nesdek"*, akronim za **National Association of Securities Dealers Automated Quotations**) je američka elektronska berza dionica sa sjedištem u New Yorku. Vlasnik i operator je **The Nasdaq Stock Market**, Inc. čije se dionice prodaju na vlastitoj berzi pod znakom NDAQ, s početkom u 2002. NASDAQ je najveća elektronska berza u Sjedinjenim Američkim Državama. Sa otprilike 3.300 kompanija, u prosjeku izmjenjuje više dionica po danu nego druge američke berze. Glavni direktor je Robert Greifeld.

## Historija

Kad je počela s radom 8. februara 1971. bila je prva svjetska elektronska berza dionica. Dana 17. jula 1995. NASDAQ index je po prvi put zatvorio dan iznad 1000. Svoju najveću razinu je dosegnuo 10. marta 2000. kada se popeo na 5132,52 kada je označio početak kraja dot-com balona. U jednoj godini index je pao ispod polovine i još uvijek je ispod polovine svoje najveće vrijednosti.

## Vanjski linkovi

*
# Most

Mostar
Vrsta konzolnog mosta preko rijeke Mure u Svetom Martinu na Muri
**Most** je građevina napravljena radi premošćavanja prirodnih ili vještačkih prepreka. Svrha mosta je da omogući prolaz ljudima i vozilima. Most može biti napravljen od različitih materijala.

Prvi mostovi bili su drveni i kameni, a sada se grade od različitih materijala kao što su čelik, željezo, beton, armirani beton, prenapregnuti beton. Osim toga mostovi se grade i dalje od tradicionalnih materijala kao što su drvo i kamen. Gradnja mostova tekla je vijekovima svojim polaganim razvojem, pretežno na osnovi iskustva sa već izvedenih objekata. U početku su zadaci graditeljstva bili ograničeni na pješačke prijelaze i manje mostove. Pojava željeznice i razvoj putnog prometa uslovili su izgradnju mostova velikih otvora i dužina, koji su trebali biti brzo sagrađeni. Projektovanje mostova je složen građevinsko-tehnički zadatak, koji treba zadovoliti mnoge zahtjeve, a ne samo tehničko rješenje njegove nosive konstrukcije.

## Vrste mostova

* Viseći mostovi sastoje se od ceste obješene na nekoliko dugačkih željeznih kablova pričvršćenih na visoke tornjeve. Prvi takvi mostovi izrađivani su od užadi ili povijuša prekrivenim bambusovim štapovima. Visećim se mostovima mogu premostiti najveće udaljenosti, jer su prilično lagani.

* Lučni mostovi imaju luk koji, preko niza uspravnih stubova, drži saobraćajnicu, te se proteže od jednog do drugog kraja obale. Takvi su mostovi najsnažniji upravo zbog luka koji predstavlja jednu iznimno čvrstu konstrukciju.

* Konzolni mostovi sastoje se od nekoliko konzola (uglavnom dvije) koje su učvršćene za betonske oslonce u rijeci, ali samo na jednom mjestu. Tako most, budući da su konzole u obliku romba, ima oslonaca onoliko koliko ima konzola, izuzev dvije obale. Otuda i naziv konzola, što znači pričvršćen na jednom kraju, slobodno obješen. Čest je i kratki središnji luk na mjestu gdje se dvije konzole mosta dodiruju.

Golden gate
* Viseći most se također sastoji od tornjeva i na njih pričvršćenih kablova, samo što kablovi odozgo pridržavaju gotovo cijeli most. Kablova je manje i stubovi su niži kod ove vrste mosta. Ovakvi su mostovi u pitanju kada je potreban velik raspon između dvaju tornjeva.

* Pomični most može se pomicati kako bi propustio neko plovilo. Najčešći su dvodijelni pomični mostovi, čija se dva kraka, svaki sa suprotne strane, podižu. Postoje i mnoge druge vrste pomičnih mostova, kao npr. oni koji se pomiču rotiranjem, koji se uranjaju u vodu, koji se uvlače, itd.

* Gredni most čine više usporednih stubova u rijeci (ili na kopnu) koji podupiru most s cestom

## Također pogledajte

* Most Bømla
* Most Runyang

## Reference

‎
# Legura

**Legura** je mješavina metala s jednim ili više drugih elemenata.

Čisti metali imaju uglavnom relativno loše mehaničke ili hemijske osobine. Miješanje metala s drugim elementima iz tog razloga omogućava poboljšanje mehaničkih ili hemijskih osobina metala kroz povećanje čvrstoće, obradivosti ili smanjenja podložnosti hrđanju.

Osnovni metal u leguri se naziva "bazni metal" ili "baza". Elementi koji se svjesno dodaju bazi u leguri u cilju poboljšanja mehaničkih ili hemijskih svojstava se nazivaju legurni ili dodatni elementi, dok se neželjeni elementi nazivaju onečišćenjima.

Legurni elementi su također uglavnom metali, ali se ponekad baznom metalu dodaju u druge hemijske elemente, kao npr. ugljik u čeliku ili gusnom željezu, silicij u aluminiju itd. Ukoliko se metalu dodaje nemetal, uglavnom se radi o veoma maloj količini. Tako je npr. koncentracija ugljika u čeliku manja od 2% ukupne mase, dok se gusnom željezu dodaje manje od 6% ugljika. S druge strane se npr. mesing obično pravi od bakra i cinka u odnosu 50:50.

I u prirodi se daju naći legure, ali je to jako rijetko. U historiji je zabilježeno korištenje prirodne legure zlata i srebra pod imenom elektra.

## Primjeri osnovnih legura

### Legure željeza

* gusno željezo : željezo + ugljik (između 2,1% i 6,7% mase ugljika)
* čelik : željezo + ugljik (manje od 2,1% mase ugljika)
* nehrđajući čelik : željezo + nikl + hrom, i ponekad molibden ili vanadij

### Legure bakra

* bronza : bakar + kalaj
* mesing : bakar + cink
* dolomit : bakar + kamena vuna + nikl
* ebonit : bakar + željezo + hrom + kalcij

### Manje poznate legure

* amalgam: živa + neki drugi metal, npr. nikl i srebro ili bakar (naziv amalgam se također koristi za mješavinu metala koja se koristi za izradu zubarskih plombi)
* monel® (registriran žig): nikl + bakar
* zamak: cink + aluminij + magnezij + bakar
* invar: legura skoro neosjetljiva na temperaturne razlike (36% nikl, 0,4% mangan, 0,1% ugljik, 63,5% željezo)

## Vanjski linkovi
# Projekt Gutenberg

Logo Projekta Gutenberg
**Projekt Gutenberg (PG)** je volonterski projekt za digitalizaciju i arhiviranje kulturnih djela, kao i za "ohrabrivanje stvaranja i distribucije e-knjiga." Započeo ga je Michael Hart 1971, i najstarija je digitalna biblioteka.

Većina predmeta u kolekciji su puni tekstovi knjiga ili pojedinačnih priča u javnom vlasništvu. Svim datotekama se može pristupiti besplatno u otvorenom formatu, dostupnom na gotovo svakom računaru. Od 3. oktobra 2015, Project Gutenberg je dostigao 50.000 stavki u svojoj kolekciji besplatnih e-knjiga, a 2023. taj broj premašuje 70.000.

Izdanja su dostupna u običnom tekstu, kao i u drugim formatima, kao što su HTML, PDF, EPUB, MOBI i Plucker gdje god je to moguće. Većina izdanja je na engleskom jeziku, ali su dostupna i mnoga djela koja nisu na engleskom. Postoji više povezanih projekata koji pružaju dodatni sadržaj, uključujući radove specifične za region i jezik.

Projekat Gutenberg je nazvan po pronalazaču Johannesu Gutenbergu, čiji su radovi na razvoju tehnologije štampanja doveli do povećanja masovne dostupnosti knjiga i drugog teksta.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Projekat Gutenberg
* Projekat Gutenberg u Australiji (Australija ima bolji zakon o autorskom pravu od zemalja EU i SAD-a)
* Project Gutenberg Europa
# Katolička crkva

**Katolička crkva** je jedna od velikih kršćanskih crkava. Nastala je 1054. velikim raskolom između istočnog i zapadnog kršćanstva. Od Drugog vatikanskog sabora (1962-1965) naziva se i *Katoličkom crkvom*, mada su sve kršćanske crkve katoličke (univerzalne).

Detaljnije pogledajte članak: Katoličanstvo.

## Katolici

Katolički krst (križ)
Katolici su pripadnici rimokatoličke crkve. Kršćanska Crkva je podijeljena 1054. godine na zapadnu (katoličku) i istočnu (pravoslavnu). Taj događaj je poznat kao Crkveni raskol. Kasnije su se od katolika ponovo odvojili protestanti.

Katolici su kršćanski vjernici koji vjeruju u jednoga Boga i kojim je Papa vrhovni poglavar. U katoličanstvu ima zajedničkih elemanata sa ostalim krščanskim religijama, ali ima i posebnosti (kao što je npr. Čistilište, prije ulaska u Raj). Prema posljednjim procjenama, danas na svijetu živi oko milijardu katolika. Najviše ih živi u Latinskoj Americi, južnoj Evropi, te nekim dijelovima centralne Afrike. Osnova katoličke vjere je vjera u trojedinog Boga, Isusa Krista, pravog Boga i pravog čovjeka. Simbol katoličanstva je križ.

## Vanjski linkovi

* Vatican.va  – zvanična web stranica Vatikana
* News.va Arhivirano 28. 6. 2011. na Wayback Machine  – zvanična web stranica o vijestima iz Vatikana
# 9. oktobar

|  |
| --- |
| * Sep
* **Oktobar Nov
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 31 |

**9. oktobar / listopad (9. 10)** jest 282. dan godine po gregorijanskom kalendaru (283. u prestupnoj godini). Do kraja godine ima još 83 dana.

## Događaji

* 1806 – Nakon šest godina gradnje, u Bruggu (kanton Wallis) u Švicarskoj pušten je u promet alpski prijelaz, *Simplon-cesta*, prvi od onih čiju je gradnju potaknuo Napoleon, a 65 km duga cesta trabala je olakšati prijelaz preko Alpa
* 1970 – U Kambodži je predsjednik parlamenta In Tam objavio ukidanje monarhije.
* 1974 – Švicarska avionska kompanija *Swiss Air* prevezla je na jug stotine hiljada lastavica kako bi ih spasila od nenadane rane hladnoće
* 1995 – Srpske snage ubile su 11 zatočenih civila Bošnjaka u upravnoj zgradi tvornice "Sanakeram" u sanskom naselju Donji Kamengrad.

## Rođeni

### 16. vijek

* 1547 – Miguel de Cervantes, španski književnik

### 18. vijek

* 1788 – Jožef Košič slovenski pisac, pjesnik, historičar, etnolog i katolički svećenik u Mađarskoj

### 19. vijek

* 1835 – Camille Saint-Saëns, francuski kompozitor
* 1852 – Hermann Emil Fischer, njemački biohemičar
* 1854 – Mihajlo Pupin, američko-srbijanski naučnik
* 1859 – Alfred Dreyfus, francuski oficir
* 1879 – Max von Laue, njemački fizičar
* 1892 – Ivo Andrić, jugoslavenski književnik i dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1961.
* 1893 – Mario de Andrade, brazilski književnik
* 1898 – Teufik el-Hakim, egipatski književnik

### 20. vijek

* 1902 – Freddie Young, američki režiser
* 1906 – Saiyid Qutb, teoretičar egipatskog muslimanskog bratstva
* 1908 – Jacques Tati, francuski glumac
* 1940 – John Lennon, britanski kantautor
* 1947 – France Gall, francuska pjevačica
* 1953 – Tony Shalhoub, američki glumac
* 1960
	+ Arto Jääskeläinen, finski biatlonac
	+ Juha Tella, finski biatlonac
* 1966 – Sylfest Glimsdal, norveški biatlonac i svjetski prvak u biatlonu
* 1970 – Jasna Koteska, sjevernomakedonska spisateljica i filozof
* 1982 – Kong Yingchao, kineska biatlonka.

## Umrli

### 20. vijek

* 1934 – Aleksandar I Karađorđević, kralj Kraljevine Jugoslavije
* 1943 – Pieter Zeeman, holandski fizičar
* 1962 – Milan Vidmar, slovenski električni inženjer i šahovski velemajstor
* 1967 – Che Guevara, kubanski revolucionar
* 1978 – Jacques Brel, belgijski šansonijer i glumac

### 21. vijek

* 2025.
	+ Ola Wærhaug, norveški biatlonac i dvostruki olimpijski prvak u biatlonu
	+ Damir Ibrahimović, bosanskohercegovački filmski producent i režiser

## Praznici

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (9. oktobar), BBC.co.uk Arhivirano 8. 11. 2006. na Wayback Machine (en)
* Na današnji dan (9. oktobar), nytimes.com (en)