# Balkanski romski jezik

| Balkanski romski jezik Balkaniko Romanes |
| --- |
| Zastava Roma |
| Regije govorenja | Balkan |
| Države govorenja | * Albanija
* Bosna i Hercegovina (5.766)
* Bugarska
* Crna Gora
* Grčka
* Hrvatska
* Kosovo
* Rumunija
* Rusija
* Sjeverna Makedonija
* Slovenija
* Srbija
* Turska
 |
| Jezička porodica | indoevropski
* indoiranski
	+ indoarijski
		- romski
			* **Balkanski romski jezik**
 |
| Etnički govornici | Romi |
| Broj govornika | 200.000 - 602.840 |
| Dijalekt(i) | Arli, Dzambazi, istočnobugarski romski, grčki romski, željezarski romski, rumelijski, Sevlengere, tinerski romski, Ursári (Erli, Usari), Lovari, zargarijski |
| Sistem pisanja | *nema* |
| Jezički kod |
| ISO 639-3 | `rmn` |
| *Glottolog* | balk1252 |
| ELP | Balkanski romski jezik |
| Karta |
| Balkanski romski dijalekti |
|  |
| **Također pogledajte:** Jezik | Jezičke porodice | Spisak jezika |

**Balkanski romski, Balkaniko Romanes** ili **Balkanski ciganski** jest specifičan nevlaški dijalekt romskog jezika, kojim govore grupe na Balkanu, koje uključuju zemlje kao što su Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Grčka, Kosovo, Sjeverna Makedonija, Srbija, Slovenija, Turska itd. Jezik je tipično usmenog karaktera.

## Historija

Većina ljudi koji govore balkanski romski su i sami Romi. Drugo značenje prefiksa *rom* je neki pripadnik romske nacionalnosti. Romi su u konačnici indijskog porijekla. Govornici balkanskog romskog jezika neprestano su migrirali tokom godina u sve dijelove Evrope. Pošto su ovi govornici migrirali u različite dijelove Evrope, formirali su se novi dijalekti. Iako su Romi porijeklom iz Indije, danas su rasprostranjeni po cijeloj Evropi.

## Dijalekti

Balkanski dijalekti, poznati i kao Balkan I, govore se u Albaniji, Bugarskoj, Grčkoj, Iranu, Sjevernoj Makedoniji, Moldaviji, Rumuniji, Srbiji, Turskoj i Ukrajini. Ova grupa uključuje, između ostalog, Arlije (Grčka, Sjeverna Makedonija), Sevlengere (Grčka, Turska), Ursare (Moldavija, Rumunija) i Krimske Rome (Ukrajina).

Ziški dijalekti, koji se nazivaju i Balkan II, su posebna potpodjela unutar balkanske grupe. Bugurdži, Drindari i Kalajdži romski se govore u Severnoj Makedoniji, na Kosovu, u Srbiji i u severnoj i srednjoj Bugarskoj.

Elšík koristi ovu klasifikaciju i primjere dijalekata (geografske informacije iz Matrasa).

## Geografska distribucija

| Podgrupa | Dijalekt | Regije govorenja |
| --- | --- | --- |
| Južnobalkanski | Prizrenski | Kosovo |
| Arli | Albanija, Grčka, Sjeverna Makedonija, Srbija |
| Prilep | Sjeverna Makedonija |
| Kirimitika | Krim, Ukrajina |
| Sofija Erli | Sofija, Bugarska |
| Zargarijski | Iran |
| Sevlengere | Sjeverna Grčka kod Volosa, zapadna Turska, kod Izmira |
| Rumelijski | Evropski dio današnje Turske, historijski naziv Rumelija  |
| Sjevernobalkanski | Bugurdži | Sjeverna Makedonija, Srbija |
| Razgrad Drindari | Sjeveroistočna Bugarska |
| Pazardžik Kalajdži | Bugarska i imigranti u Sjevernoj Makedoniji i Srbiji |

## Fonologija

Balkanski romski zadržava aspirirane suglasnike /pʰ, tʰ, tʃʰ, kʰ/ drugih indijskih jezika. Oni su karakteristični za većinu Roma.

## Pravopis

Balkanski romski nema pisani standard. Postojao je pokušaj standardizacije, na konferenciji 1992. u Sjevernoj Makedoniji, zasnovan na dijalektu Arli i koristeći latinično pismo, /x/ i /h/ se razlikuju u nekim dijalektima, ali ne i u dijalektu Arli, pa se ne razlikuju u pisanju. *Schwa* je rijetka u Arliju; gdje se javlja, zamjenjuje se samoglasnikom džambaza ili nekog drugog dijalekta, npr. *vërdon* → *vurdon* 'vagon'. Aspiracija u korijenu je uvijek napisana, npr. *jakh* 'oko'. Završno odglašavanje se ne piše, npr. *tata* 'otac'. Palatalizacija se ne piše, npr. *buti* 'posao' (ne *buči* itd.), *kerdo* 'urađeno' (ne *ćerdo* itd.), *pani* 'voda' (ne *pai* itd.).

Predložena abeceda je sljedeća:

a b c č čh d dž e f g h i j k kh l m n o p ph r s š t th u v ž

## Vokabular

Turski leksički uticaj je odlučujući i izuzetno važan dio romskog dijalekta na Balkanu. Međutim, većina riječi potječe iz perzijskog. Pozajmice iz perzijskog, armenskog i srednjovjekovnog grčkog čine predevropski leksikon. Na kraju krajeva, teško je ući u trag definitivnom porijeklu svih riječi jer riječi balkanskih Roma potiču iz mnogih izvora, a izvori tih jezika stvaraju složenu zagonetku.

| Romski (Bugurdži) | Romski (Arli) | Bosanski |
| --- | --- | --- |
| *Lačho [to] saba[h]i.* | *Lačho [o] sabalje.* | Dobro jutro. |
| *Lačho [to] zi[e]s.* | *Lačho [o] dive.* | Dobar dan. |
| *Lačhi [ti] rat.* | *Lačhi [i] rat.* | Laku noć |
| *Sar isi to anav?* | *Sar si tiro anav?* | Kako se zoveš? |
| *Mo anav isi Elvis.* | *Mo anav si Elvis.* | Moje ime je Elvis. |
| *Isinom lošalo kaj avdom tut!* | *Šukar te dikhav tut!* | Drago mi je da smo se upoznali! |
| *Isinan prandime?* | *Sijan li romnjakoro?* | Jeste li oženjeni? |
| *Va, me isinom prandime.* | *Va, me sijum romnjakoro.* | Da, oženjen sam. |
| *Na, me isinom biprandime.* | *Na, me sijum biromnjakoro.* | Ne, neoženjen sam. |
| *Me isi man raklija.* | *Me si ma raklija.* | Imam devojku. |

| Broj | Romski | **Doslovno značenje** |
| --- | --- | --- |
| 1 | jekh | 1 |
| 2 | duj | 2 |
| 3 | trin | 3 |
| 4 | štar | 4 |
| 5 | panc | 5 |
| 6 | šov | 6 |
| 7 | eftá | 7 |
| 8 | oxtó | 8 |
| 9 | enjá | 9 |
| 10 | deš | 10 |
| 11 | dešujekh | 10 + 1 |
| 12 | dešuduj | 10 + 2 |
| 13 | dešutrín | 10 + 3 |
| 14 | dešuštár | 10 + 4 |
| 15 | dešupánc | 10 + 5 |
| 16 | dešušóv | 10 + 6 |
| 17 | dešueftá | 10 + 7 |
| 18 | dešuoxtó | 10 + 8 |
| 19 | dešuenjá | 10 + 9 |
| 20 | biš | 20 |
| 21 | biš-te-jekh | 20 + 1 |
| 22 | biš-te-duj | 20 + 2 |
| 23 | biš-te-trin | 20 + 3 |
| 24 | biš-te-štar | 20 + 4 |
| 25 | biš-te-panc | 20 + 5 |

## Gramatika

Turska gramatika igra veliku ulogu u balkanskom romskom jeziku. Upotreba turskih konjugacija je široko ukorijenjena u balkanski romski jezik i često je teško napraviti razliku između gramatike dvaju jezika u zavisnosti od geografije. Balkanski romski je razdvojio gramatiku, koja potiče iz turskih verbalnih paradigmi zajedno sa nekim grčkim uticajem. Veliki dio morfologije jezika ima grčko i tursko porijeklo, zbog čega mnogi profesionalci gledaju na jezik kao na "mješoviti" jezik i stoga je teško vidjeti gdje jedan jezik završava, a drugi počinje. Svi romski dijalekti koriste nazivne nastavke grčke izvedenice, imenice muškog roda i pozajmljene imenice.

### Morfologija

Morfologija balkanskog romskog jezika ponovo je pod velikim uticajem i turskog i grčkog jezika. Mnogi ljudi ovaj jezik vide kao svojevrsnu mješavinu, jer na njega utiče toliko različitih elemenata. Turski i grčki možda su najuticajniji jezici na balkanski romski, ali su i drugi jezici, poput armenskog, također uticali na to. Čini se da dio supstrata balkanskog romskog jezika potiče iz srednjovjekovnih sjevernoindijskih jezika.

## Reference

## Vanjski linkovi

* "Romski jezik u Makedoniji u trećem milenijumu: napredak i problemi" Arhivirano 10. 5. 2013. na Wayback Machine Victor Friedman.
* „Romski jezik u Republici Makedoniji: status, upotreba i sociolingvističke perspektive, Viktor Fridman.
* Budućnost jezika Arhivirano 11. 12. 2019. na Wayback Machine
* Good News ROMANI, BALKAN: Ursari People/Language Movie Trailer
* Romski jezik - Lekcija 1. Osnovni razgovor (1. dio)
* Romski jezik - Lekcija 1. Osnovni razgovor (2. dio)