Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Saratovska oblast

| Saratovska oblastСаратовская область |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| Položaj Saratovske oblasti na karti Položaj Saratovske oblasti
 |
| Država |  Rusija |
| Glavni grad | Saratov
 |
| Službeni jezik | ruski |
| Upravni oblik | Oblast  |
| • Guverner | Pavel Ipatov |
| Zakonodavstvo |   |
| Površina |
| • Ukupno | 100200 km2 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 2668310  |
| Veb-sajt | gov.saratov.ru |

**Saratovska oblast** (ruski: Сара́товская о́бласть) jest federalna oblast u Rusiji. Prema popisu iz 2002. godine u ovoj oblasti je živjelo 2.668.310 stanovnika. Administrativno središte oblasti je Saratov. Oblast je uspostavljena 5. decembra 1936.

## Vanjski linkovi

* Zvanična stranica

Nedovršeni članak Saratovska oblast koji govori o **geografiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Aeronautika

Space Shuttle *Atlantis* na avionu nosaču šatla.
**Aeronautika** je nauka ili umjetnost uključena u proučavanje, dizajn, i proizvodnju mašina sposobnih za letenje u vazduhu, i tehnike upravljanja letjelicama i raketama u atmosferi. Britansko kraljevsko aeronautičko društvo identificira aspekte "aeronautičke umjetnosti, nauke i inženjerstva" i "profesije aeronautike" (termin uključuje astronautiku)

Iako se termin prvobitno odnosio samo na *upravljanje* avionom, od tada je proširen na tehnologiju, poslovanje i druge aspekte vezane za avion. Termin " avijacija " se ponekad koristi naizmjenično s aeronautikom, iako "aeronautika" uključuje letjelice lakše od zraka, kao što su zračni brodovi, i uključuje balistička vozila, dok "avijacija" tehnički ne.

Značajan dio **aeronautičke nauke** je grana dinamike koja se zove aerodinamika, koja se bavi kretanjem zraka i načinom na koji on stupa u interakciju s objektima u pokretu, kao što je avion.

 Dizajn letećih mašina Leonarda da Vinčija, oko 1490
Pokušaji letenja bez ikakvog pravog aeronautičkog razumijevanja pravljeni su od najranijih vremena, obično konstruiranjem krila i skakanjem s tornja sa osakaćenjima ili smrtonosnim rezultatima.

Mudriji istraživači nastojali su da steknu neko racionalno razumijevanje kroz proučavanje leta ptica. Srednjovjekovni islamski naučnici Zlatnog doba, poput Abbasa ibn Firnasa, također su radili takve studije. Osnivači moderne aeronautike, Leonardo da Vinci u renesansi i Cayley 1799. godine, obojica su započeli svoja istraživanja proučavanjem leta ptica.

 Antonov An-225 *Mriya*, najveći avion ikada napravljen.
## Reference
# Amnesty International

**Amnesty International** je nezavisna, nevladina i neprofitna organizacija koja preduzima akcije u cilju zaštite i unapređenja ljudskih prava. Temelji se na međunarodno prihvaćenim standardima ljudskih prava.

Osnovao ju je jula 1961. Peter Benenson, u Ujedinjenom Kraljevstvu. Sjedište je u Londonu. Ključne osobe su: Salil Shetty, Irene Khan, Seán MacBride, Martin Ennals, Peter Benenson, Thomas Hammarberg, Eric Baker, Arthur Fern, Ian Martin i Pierre Sané.

Organizacija upotrebljava sljedeće metode: skretanje medijske pažnje, kampanje direktnih molbi, istraživanja, lobiranje. AI ima 10 miliona članova i pristalica.

Moto organizacije je: Bolje je upaliti svijeću, nego proklinjati tamu.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Amnesty International

Nedovršeni članak Amnesty International koji govori o **politici** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Hersonska oblast

| Hersonska oblastХерсонська область |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| Položaj Hersonske oblasti na karti Položaj Hersonske oblasti
 |
| Država |  Ukrajina |
| Glavni grad | Herson
 |
| Službeni jezik | ukrajinski |
| Upravni oblik | Oblast  |
| • Načelnik | Andrij Putilov |
| Zakonodavstvo |   |
| Površina |
| • Ukupno | 28461 km2 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 1175100  |
| Pozivni broj | +380-55 |
| Veb-sajt | www.khoda.gov.ua |

**Hersonska oblast** (uk. *Херсонська область*) je oblast u južnoj Ukrajini. Prema popisu iz 2001. godine u ovoj oblasti je živjelo 1,175,100 stanovnika. Administrativno središte oblasti je Herson. Oblast je uspostavljena 10. marta 1944.

## Geografija

Hersonska oblast graniči sa Dnjipropetrovskom oblašću na sjeveru, Crnim morem i spornim područjem Krima na jugu, Mikolajivskom oblašću na zapadu, Azovskim morem i Zaporiškom oblašću na istoku.
Rijeka Dnjepar protiče kroz Hersonsku oblast u okviru koje se nalazi vještačko jezero Kahovka, a zajedno predstavljaju glavni izvor snabdijevanja pitkom vodom za južni dio Ukrajine.

## Administrativna podjela

Hersonska oblast je administrativno podijeljena na 5 rejona (okruga). Opština Herson je podijeljena u 3 urbana okruga.

## Stanovništvo

Prema zvaničnoj procjeni iz 2012. godine, ukupan broj stanovnika ove oblasti iznosio je 1.083.367 (2012.), što je za 2,4% od ukupnog broja stanovnika Ukrajine. Sa 38 stanovnika po km² nalazi se na 21. mjestu po broju stanovništva u toj zemlji i predstavlja jednu od relativno rijetko naseljenih područja.
Oko 61,5% ili 745.400 ljudi živi u urbanim područjima ove oblast i 38,5% ili 467.600 ljudi živi u poljoprivrednim središtima (selima). Prema ukrajinskom popisu stanovnika iz 2001. godine, Ukrajinci predstavljaju većinu sa 82%, dok je procenat Rusa 14.1%, Bjelorusa 0.7%, Krimskih Tatara 0.5% i ostalih manjina 2.7%.

## Također pogledajte

* Administrativna podjela Ukrajine

## Reference

## Vanjski linkovi

* Zvanična stranica
# Stopa

**Stopa** (standardni simbol: ft) je jedinica za mjerenje dužine u britanskom imperijalnom i američkom uobičajenom sistemu mjerenja i nije SI jedinica. Jednaka je 12 palaca ili trećini jarda. Međunarodna oznaka za stopu je ft. Postoji više definicija jedinice stopa, danas je najraširenija ona koju upotrebljavaju u Velikoj Britaniji i SAD-u. Po toj definiciji stopa je jednaka 0,3048 metra. U nekim slučajevima jedinicu označavaju izostavnikom ', 60' npr. znači 60 stopa. Glavni simbol ′ obično se koristi za predstavljanje stope. U uobičajenim i u imperijalnim jedinicama, jedna stopa sadrži 12 inča, a jedan jard sadrži tri stope. Od međunarodnog sporazuma iz 1959, stopa se definiše kao jednaka tačno 0,3048 metara.

Historijski gledano, "stopa" je bila dio mnogih lokalnih sistema jedinica, uključujući grčki, rimski, kineski, francuski i engleski sistem. Njena dužina se razlikovala od zemlje do zemlje, od grada do grada, a ponekad i od trgovine do trgovine. Njena dužina je obično bila između 250 mm i 335 mm i uglavnom je, ali ne uvijek, bila podijeljena na 12 inča ili 16 palaca.

Sjedinjene Američke Države su jedina industrijalizirana zemlja koja koristi (međunarodnu) stopu umjesto metra u svojim komercijalnim, inženjerskim i standardizacijskim aktivnostima. Stopa je legalno priznata u Ujedinjenom Kraljevstvu; Znakovi udaljenosti na putevima moraju koristiti imperijalne jedinice (međutim, udaljenosti na saobraćajnim znacima su uvijek označene u miljama ili jardima, a ne u stopama; visina mostova je data u metrima, kao i u stopama i inčima), dok je njegova upotreba široko rasprostranjena među britanskom javnošću kao mjera visine. Stopa je prepoznata kao alternativni izraz za dužinu u Kanadi. I Velika Britanija i Kanada su djelimično metrizovale svoje mjerne jedinice. Mjerenje visine u međunarodnom vazduhoplovstvu (jedinica za nivo leta) jedno je od rijetkih područja gdje se stopa koristi izvan svijeta engleskog govornog područja.

## Također pogledajte

* SI sistem
* Mjerna jedinica

## Reference
# Wuhan

Wuhan
**Wuhan** je glavni grad provincije Hubei, Narodna Republika Kina. To je najveći grad u Hubeiu i najnaseljeniji grad u centralnojKini, sa preko 11 miliona stanovnika, sedmi je najmnogoljudniji kineski grad i jedan od devet nacionalnih centralnih gradova Kine.

Naziv "Wuhan" ima historijsko porijeklo grada iz konglomeracija Wuchang, Hankou i Hanyang, koji su u zajednici poznati kao "Tri grada 武汉三镇" (武汉三镇). Leži u istočnoj Jianganskoj nizini, na ušću rijeke Yangtze i njene najveće pritoke, rijeke Han, a poznata je kao "kineska raskrsnica" (九省通衢).

Institut za napredne studije na Univerzitetu Wuhan
 Wuhan centar, najviša zgrada u Wuhanu od 2014.
## Također pogledajte

* epidemija COVID-19, koronavirusne bolesti 2019/22.

## Reference
# Isusovo uskrsnuće

"Uskrsnuće"; Tischbein, 1778.
**Isusovo uskrsnuće** ili **Isusovo vaskrsenje** (također poznato kao **uzašašće**; *resurekcija*) prema Novom zavjetu, naročito evanđeljima, čin je Isusovog uskrsnuća i uzašašća na Nebo, tj. *drugi svijet* ili *vječni život*. Isus je posjedovao moć da dadne život da bi ponovo oživio, u svojstvu čovjeka i Boga kao i Obećanog Mesije. Prema evanđeljima, Isus je razapet na križu i nakon svoje ljudske smrti je trećeg dana oživio kao Bog i uskrsnuo je na Nebo. Ovaj biblijski čin kršćani slave kao Uskrs.

Većina kršćana, koji inače ne tumače doslovno sve dijelove Biblije, prihvataju Isusovo uskrsnuće kao historijsku činjenicu koja je od središnje važnosti za njihovu vjeru. Liberalniji kršćani, ne vjeruju u tjelesno nego samo u duhovno uskrsnuće. Nekršćani pak smatraju ovu priču kao alegoriju i legendu.
# Richard Strauss

| Richard Strauss |
| --- |
| Njemački kompozitor |
| Rođenje |  (1864-06-11) 11. juni 1864. München, Njemačka |
| Smrt | 8. septembar 1949(1949-09-08) (85 godina) Garmisch-Partenkirchen, Njemačka |
| Zanimanje | kompozitor, dirigent |

**Richard Georg Strauss** (11. juni 1864 – 8. septembar 1949) bio je njemački kompozitor.

Djelovao je kao dirigent dvorskih opernih pozorišta u Münchenu, Weimaru i Berlinu, te direktor *Bečke državne opere*. Stilski se nadovezuje na period kasnog romantizma, smjer Liszta i Wagnera i ulazi u razvoj muzičkog modernizma početkom 20. vijeka.

U početku je u središtu njegovog zanimanja simfonijska pjesma ("Don Juan", "Smrt i preobraženje", "Tako je govorio Zaratustra", "Vesele ludorije Tilla Eulenspiegel"), a poslije 1900. komponovao je više opera ("Saloma", "Elektra", "Kavalir s ružom", "Arijadna na Naksosu"). Komponovao je i balete, simfonije, kamerna i vokalna djela.

Strauss, uz Gustava Mahlera, predstavlja kasno cvjetanje njemačkog romantizma, nakon Richarda Wagnera, koji je pionirskom suptilnošću izveo orkestracije u kombinaciji s naprednim harmoničnim stilom.

## Solistička i kamerna djela

Neke od Straussovih prvih kompozicija su solistička i kamerna djela u koja spadaju: rane kompozicije za solo klavir u konzervativnom harmoničnom stilu od kojih su mnoge izgubljene, gudački kvartet (opus 2), sonate za violončelo, klavirski kvartet, violinska sonata u e-molu (1888), kao i nekoliko kasnih komada.

Nakon 1890. Strauss je vrlo rijetko komponovao za kamerne grupe, njegova energija gotovo potpuno apsorbira s velikim orkestralnim djelima i operama. Četiri njegove kamerne kompozicije su zapravo aranžmani dijelova njegove opere, uključujući i Daphne-Etudeza solo violinu i gudački sekstet koji je uvertira za njegovu zadnju operu "Capriccio". Njegov posljednji samostalni rad kamerne muzike, "Allegretto u E-duru" za violinu i čembalo, datira iz 1940.

"Svitanje"

Uvodne fanfare

---

*Imate probleme kod slušanja ove datoteke? Pogledajte pomoć oko medija.*

*Napomena: Richard Strauss nije bio u rodu s slavnom "Strauss dinastijom" iz Beča.*

## Reference

## Vanjski linkovi

* *Also Sprach Zarathustra*
# Carl Friedrich Gauß

| Johann Carl Friedrich Gauss |
| --- |
|  |
| Rođenje |  (1777-04-30) 30. april 1777. Braunschweig, Njemačka |
| Smrt | 23. februar 1855(1855-02-23) (77 godina) Göttingen, Njemačka |

**Johann Carl Friedrich Gauss** (30. april 1777 – 23. februar 1855) bio je njemački matematičar i naučnik koji je dao značajan doprinos u mnogim poljima, uključujući teoriju brojeva, statistiku, analizu, diferencijalnu geometriju, geodeziju, geofiziku, elektrostatiku, astronomiju i optiku.

Poznat kao "princ matematičara" i "najveći matematičar od davnina", Gauss je ostavio trag na mnogim poljima matematike i nauke, i smatra se jednim od najutjecajnijih matematičara u historiji. Bavio se naprednom matematikom dok je još bio veoma mlad, a kasnije je postao profesor na univerzitetu u Njemačkoj. Za vrijeme svog dugog života otkrio je toliko mnogo novih ideja u aritmetici, geometriji i algebri, pa su ga nazvali "matematičkim divom".

Gauss je bio čudo od djeteta, o čemu svjedoče brojne anegdote koje se tiču njegove zaprepašćujuće prerane zrelosti koja se mogla primijetiti još u vrijeme dok je imao dvije godine. Do svojih prvih matematičkih otkrića došao je kao tinejdžer. Završio je *Disquisitiones Arithmeticae* (Aritmetička istraživanja), svoje najznačajnije djelo, kao dvadesetjednogodišnjak 1798. godine, iako je knjiga objavljena tek 1801. godine. Bila je kamen temeljac za zasnivanje teorije brojeva kao posebne matematičke discipline, a dao joj je oblik koji i danas ima.

## Biografija

Gaus je rano pokazao svoju matematičku darovitost. Poznata je anegdota koja kaže da je jednom prilikom Gausov učitelj zadao da se saberu svi brojevi od 1 do 100, vjerovatno da bi "zaposlio učenike". Na njegovo veliko iznenađenje, Gaus (koji je tada imao 7 godina) odmah je donio svoj rezultat: 5050. Evo kako je mladi matematičar to riješio: Posmatrajući niz 1,2,3,4,...,97,98,99,100, čije je članove trebalo sabrati, uočio je izvjesnu zakonitost: kada spari 1 i 100, 2 i 99, 3 i 98, i tako dalje, uvijek dobije zbir 101. Takvih parova ima tačno 50. Otuda je traženi zbir jednak 50×101 = 5050. Ovaj postupak nazvan je „Gausov postupak“.

## Reference

## Vanjski linkovi

Nedovršeni članak Carl Friedrich Gauß koji govori o **biografijama** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Basel

| Basel |
| --- |
| Mittlere Brücke, Basela |
| Grb |
|  |
| Država |  Švicarska |
| Kanton | Basel-grad |
| Površina |
|  • Ukupno | 22,75 km2 |
| Nadmorska visina | 260 m |
| Stanovništvo (2017) |
|  • Ukupno | 171.513 |
| Poštanski broj | 4000 |

**Basel** (francuski: *Bâle*; italijanski: *Basilea*) jest treći grad po broju stanovnika u Švicarskoj, a zajedno sa širim gradskim područjem je drugi po broju stanovnika u državi.

## Privreda

Basel je centar hemijske i farmaceutske industrije. Velika preduzeća kao *Novartis* i *Hoffmann-LaRoche* imaju svoja sjedišta u Baselu. Pored toga Basel je glavni željeznički čvor sa jednim od najvećih teretnih železničkih kolodvora u Evropi. Sa svojom brodskom lukom (jedinom u Švicarskoj) Basel je putem rijeke Rajne povezan sa Sjevernim morem. Aerodrom Basel se nalazi na teritoriji Francuske i povezan je eksteritorijalnim putem. Kroz aerodrom prolazi francusko-švicarska carinska zona.

## Vanjski linkovi

* Basel na Wikimedia Commonsu

Nedovršeni članak Basel koji govori o **gradovima** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Grb Perua

Grb Perua
**Grb Perua** se sastoji od štita na kojem se nalazi u gornjem lijevom uglu vikunja (životinja slična lami), u gornjem desnom hinona drvo, a u donjem dijelu rog ispunjen novčićima. Iznad grba se nalazi hrastova kruna, a oko grba se viore četiri peruanske zastave.

## Također pogledajte

* Zastava Perua

## Reference

## Vanjski linkovi

*
# Titicaca

Jezero **Titicaca** (šp. *Lago Titicaca*), na 3.821 m nadmorske visine, najviše je jezero na svijetu na kojem je moguća komercijalna plovidba. S površinom od oko 8.300 km2 (širine 65 km i dužine oko 194 km), Titicaca je najveće slatkovodno jezero u Južnoj Americi. Nalazi se na granici Perua i Bolivije. Jezero Maracaibo u Venecueli, s djelimično slanom vodom, veće je, i ima oko 13.000 km2, ali ga neki svrstavaju u more jer je inače povezano s okeanom.

Obala jezera
Smješteno visoko u Andama na granici Perua i Bolivije, Titicaca ima prosječnu dubinu između 140 i 180 metara, a maksimalna dubina je 280 metara. Zapadni dio jezera pripada regiji Perua, dok je istočna strana u područja La Paz u Boliviji.

Više od 25 rijeka utječe u Titicacu, u kojem se nalazi i 41 ostrvo - od kojih su neka gusto naseljena.

Titicaca je poznato i po stanovništvu, indijancima Uru, koji žive na 9 vještačkih ostrva Uros, načinjenih od plutajuće trske. Ova ostrva postala su glavna turistička atrakcija Perua, pa ekskurzije iz grada Puna na obali jezera dolaze u posjetu. Još jedna turistička atrakcija jest ostrvo Taquile sa drugom domorodačkom zajednicom. Njegovi stanovnici poznati su po rukom tkanim tekstilnim proizvodima, koji spadaju među najkvalitetnije zanatske proizvode Perua.

Položaj jezera
Titicaca vodu dobija od kiša i topljenja ledenjaka na planinama iznad Altiplana. Ovu vodu odvodi rijeka Desaguadero, koja teče na jug kroz Boliviju u jezero Poopó; međutim, to nadoknađuje manje od 5% gubitaka, sve ostalo gubi se velikim isparavanjem kao rezultat snažnih vjetrova i jakog sunca na toj nadmorskoj visini.

Porijeklo imena Titicaca nepoznato je. Prevodi se kao *"Kamena puma"*, zato što oblikom podsjeća na pumu koja lovi zeca, kombinirajući riječi lokalnih jezika Kečua i Aymara, ili kao *"Litica vođe"*. Među lokalnim stanovništvom postoji nekoliko različitih imena.

Četvrtina jezera na jugu odvojena je od glavnog dijela Tikinskim tjesnacem, pa zato Bolivijci taj manji dio zovu jezero Lago Huiñaymarca (*Wiñay Marka*), a veliki jezero Chucuito (*Lago Chucuito*). Peruanci i manji i veći dio zovu Malo jezero i Veliko jezero (Lago Pequeño i Lago Grande).

## Reference

## Vanjski linkovi

* Lake Titicaca – The Highest Navigable Lake in the World
* Bolivian Navy and Naval Ensign
* Management issues in the Lake Titicaca and Lake Poopo system: Importance of developing a water budget
* Peru Cultural Society – Lake Titicaca History
# Istočnoafrička zajednica

| Istočnoafrička ZajednicaJumuiya ya Afrika Mashariki (Svahili) |
| --- |
| **Uzrečica:**"Jedan narod, jedna sudbina" |
| **Himna:**"Himna EAC-a"  |
| Položaj Istočnoafričke Zajednice na karti Položaj Istočnoafričke Zajednice
 |
| Glavni grad | Aruša ﻿ / ﻿ |
| Najveći grad | Dar es Salaam |
| Službeni jezik | engleski svahili |
| Državno uređenje | Međuvladina organizacija  |
| • Predsjednik |  Paul Kagame |
| • Predsjednik Vlade |  Richard Sezibera |
| • Predsjednik EACJ-a |  Dr. Emmanuel Ugirashebuja |
| Zakonodavstvo |  |
| Nezavisnost | Uspostavljena: 1967. Ukinuta: 1977. Ponovno uspostavljena: 07. juli 2000.  |
| Površina |
| • Ukupno | 2,467,202 km2 km2 (10. na svijetu) |
| • Vode (%) | 4,9% |
| Stanovništvo |
| • Ukupno (2018.) | 178,978,883 (8. na svijetu) |
| • Gustoća | 68.4/km2/km2  |
| **BDP** (PKM) | 2017. |
| • Ukupno | $472,238 milijardi (42. na svijetu) |
| • po stanovniku | $ 2,639  |
| Valuta | 6 različitih valuta (uskoro zamjena za Istočnoafrički šiling)  |
| Vremenska zona | UTC +2 / +3 |

**Istočnoafrička Zajednica** (**EAC**) je međuvladina organizacija sastavljena od šest suverenih država regije Afričkih velikih jezera u istočnoj Africi: Burundija, Kenije, Ruande, Južnog Sudana, Tanzanije i Ugande. Paul Kagame, predsjednik Ruande, također je predsjednik i ove organizacije. Organizacija je osnovana 1967. godine, prestala s postojanjem 1977. godine a obnovljena 7. jula 2000. godine. 2008. godine, nakon pregovora sa Zajednicom za razvoj Južne Afrike (SADC) i Organizacijom za Zajedničkim tržištem za Istočnu i Južnu Afriku (COMESA), EAC se složio sa proširenom zonom slobodne trgovine, uključujući države članice sve tri organizacije. EAC je sastavni dio Afričke ekonomske zajednice.

EAC je potencijalni uspostavljač Istočnoafričke federacije, predložene federacije njenih članica u jedinstvenu suverenu i nezavisnu državu. U 2010. godini, EAC je pokrenuo vlastito zajedničko tržište za robu, rad i kapital u okviru regiona, s ciljem stvaranja zajedničke valute i eventualno pune političke federacije. U 2013. potpisan je protokol u kojem se navode njihovi planovi za pokretanje monetarne unije u roku od 10 godina. U septembru 2018. godine formiran je odbor za početak procesa izrade regionalnog ustava.

## Historija

## Geografija

## Politika

## Potencijalna ekspanzija

## Ekonomija

## Planovi

## Demografija

## Istočnoafrički pasoš

## Lideri
# Međunarodna zajednica

**Međunarodna zajednica** je termin koji se koristi u geopolitici i međunarodnim odnosima i označava široku grupu ljudi i vlada svijeta.

## Upotreba

Osim što se koristi kao opći deskriptor, termin se obično koristi da implicira postojanje zajedničkog gledišta prema pitanjima kao što su specifična pitanja ljudskih prava. Ponekad se koristi za pozivanje na akciju protiv neprijatelja, npr. akciju protiv percipirane političke represije u ciljnoj zemlji. Termin se također obično koristi da implicira legitimnost i konsenzus za tačku gledišta o spornom pitanju, naprimjer, za povećanje kredibiliteta većine glasova u Generalnoj skupštini Ujedinjenih naroda.

## Kritika

Nekoliko istaknutih pravnih ličnosti i autora tvrdilo je da se termin češće koristi za opisivanje male manjine država, a ne doslovno svih nacija ili država u svijetu. Prema pravniku Međunarodnog krivičnog suda Viktoru P. Tsilonisu, odnosi se na "interese najmoćnijih država" ili "sedam do deset država". Predsjednik Međunarodnog suda za pravo mora Paik Jin-hyun i koautori Lee Seokwoo i Kevin Tan tvrde da bi se moglo odnositi na "oko 20 bogatih država", dajući primjer onih koje nisu članice Pokreta nesvrstanih, dok profesor Peter Burnell sa Univerziteta Warwick sugerira da su brojne vrlo važne države, poput Kine, Rusije i arapskog i islamskog svijeta, često udaljene od koncepta "međunarodne zajednice" i da ne moraju nužno podržati svaku inicijativu u vezi s tim, naprimjer, uzdržavanjem od ključnih glasova u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda. Noam Chomsky navodi da se taj izraz koristi za označavanje Sjedinjenih Američkih Država i njihovih saveznika i država klijenata, kao i saveznika u medijima tih država. Britanski novinar Martin Jacques kaže: "Svi znamo šta se podrazumijeva pod pojmom 'međunarodna zajednica', zar ne? To je Zapad, naravno, ništa više, ništa manje. Upotreba izraza 'međunarodna zajednica' je način dostojanstveni zapad, globalizirati ga, učiniti da zvuči respektabilnije, neutralnije i visoko-falutnije." Prema američkom politologu Samuelu P. Huntingtonu, izraz je eufemistička zamjena za raniji propagandni izraz "Slobodni svijet".

## Reference
# Belgorodska oblast

| Belgorodska oblastБелгородская область |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| Položaj Belgorodske oblasti na karti Položaj Belgorodske oblasti
 |
| Država |  Rusija |
| Glavni grad | Belgorod
 |
| Službeni jezik | ruski |
| Upravni oblik | Oblast  |
| • Guverner | Yevgeny Savchenko |
| Zakonodavstvo |   |
| Površina |
| • Ukupno | 27100 km2 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 1532526  |
| Pozivni broj | 31 |
| Veb-sajt | beladm.bel.ru |

**Belgorodska oblast** (ruski: Белгоро́дская о́бласть) jest federalna oblast u Rusiji. Prema popisu iz 2010. godine u ovoj oblasti je živjelo 1.532.526 stanovnika. Administrativno središte oblasti je Belgorod. Belgorodska oblast je podijeljena na 21 distrikt, a oni dalje na 335 ruralnih okruga.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Zvanična stranica
# Zarazna bolest

Leptospira sp. uzročnik zarazne bolesti leptospiroze
**Zarazna ili infektivna bolest** je klinički evidentno oboljenje ljudi i životinja izazvano patogenim mikrobnim uzročnicima uključujući viruse, bakterije, gljivice, protozoe, rikecije, kao i prionima. Zarazne bolesti iskazuju široki spektar mogućih simptoma i kliničkih slika razvoja bolesti. Simptomi se mogu javiti u roku od nekoliko dana, sedmica ili čak godina od zaraze. Zarazne bolesti se nekada klasifikuju kao kontagiozne bolesti zbog njihove mogućnosti prenosa sa oboljele na zdravu jedinku. Prenos zarazne bolesti može biti na više načina uključujući direktan kontakt ili sekundarno preko hrane, tjelesnih tečnosti, leševa, kontaminiranih predmeta, zrakom ili pomoću vektora (insekti, miševi i sl.).

Termin *infekcija* odnosi se na prodor, naseljenje i umnožavanje patogenih mikroorganizama u domaćinu, a *infektivnost* predstavlja sposobnost mikroorganizma da to učini.

Zoonoze su zarazne bolesti koje su zajedničke ljudima i nekim životinjama.

### Zarazne bolesti goveda

* Šuštavac
* Bolest plavog jezika
* Zarazni goveđi keratokonjunktivitis

## Također pogledajte

* Infektivna mononukleoza

## Reference

Nedovršeni članak Zarazna bolest koji govori o **medicini** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.