Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Gary Becker

Gary Becker
**Gary Stanley Becker** (2. decembar 1930, Pottsville, Pennsylvania - 3. maj 2014, Chicago) bio je američki ekonomist, dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju 1992.

Becker je diplomirao ekonomiju na Pensilvanijskom univerzitetu, a doktorirao na čikaškom 1955. Predavao je na Univerzitetu Columbia i Čikaškom univerzitetu. Bio je saradnik Hooverovog instituta.

Najveća zasluga Garyja Beckera jest uvođenje ekonomske metodologije na druge društvene nauke kao što su sociologija, kriminologija, demografija itd. Becker je, primjenom mikroekonomske teorije, pokušao objasniti mnoge društvene fenomene koji ne pripadaju uobičajenim pojavama kojima se bavi ekonomska teorija.

Još je u doktorskoj disertaciji dokazao da su rasna, spolna i druga slična diskriminacija neracionalne sa stanovišta onoga ko vrši diskriminaciju jer on tako propušta najbolje poslovne mogućnosti.

S Theodoreom Schultzom utemeljio je koncept ljudskog znanja jednog od oblika kapitala. Shodno tome, posmatrao je obrazovanje kao investiciju, gdje pojedinac ulaže u svoje školovanje očekujući za uzvrat korist (dobitak).

Izuzetno je poznat i važan njegov tekst o kriminalu, gdje je odluka da li da neko učini kriminalno djelo funkcija potencijalnih koristi i potencijalnih troškova (visina kazne) za počinioca. Iz toga je izveo zaključak da se kriminal može suzbijati kako povećanjem vjerovatnoće da će prekršilac biti otkriven, tako i povećanjem kazne u slučaju da bude otkriven. Iz ovih uvoda proistekla je cijela nova disciplina koja objašnjava pravo ekonomskim rezonima (Ričard Pozner i drugi).

Epohalan je Beckerov rad na demografskoj teoriji. Na polju fertiliteta, Becker je pošao od činjenice da roditelji prilikom donošenja odluke o rađanju djeteta polaze od koristi koju imaju od djeteta (zadovoljstvo, rad u kući ili na imanju, brigu djeteta u starosti roditelja itd.) i troškove povezane sa djetetom (gubitak dohotka majke, neposredni troškovi itd). Beckerova teorija fertiliteta danas dominira demografijom.

U sljedećoj fazi svog rada, Becker je dao najvažniji doprinos ustanovljavanju ekonomske teorije porodice, proširivši područje primjene ekonomske metodologije, zasnovane na maksimizacionom postupku, sa rađanja na fenomene kao što su pitanja odluke da li uopće stupiti u brak, izbora partnera, karaktera braka (poligamija, monogamija, altruizam ili konflikt interesa, način odlučivanja unutar porodice itd.), proizvodnje i podjele rada unutar porodice, razvoja, uloge države i slično.

Nobelovu nagradu za ekonomiju dobio je 1992. godine “za proširenje domena mikroekonomske analize na široki spektar ljudskih ponašanja i interakcija, uključujući i ponašanja nevezana za tržište”.

## Najvažnija djela

* *Ljudski kapital* (*Human Capital*, 1964)
* *Ekonomski pristup ljudskom ponašanju* (*The Economic Approach to Human Behavior*, 1976)
* *Rasprava o porodici* (*A Treatise on the Family*, 1981)
* *Ekonomika života* (sa Giti Nashat-Becker, *The Economics of Life*, 1996)

## Također pogledajte

* Spisak ekonomista

## Reference
# David Bowie

| David Bowie |
| --- |
| Bowie tokom Heathen Tour (Chicago, 2002) |
| Rođenje | David Robert Jones  (1947-01-08) 8. januar 1947. Brixton, London, Engleska |
| Smrt | 10. januar 2016(2016-01-10) (69 godina) New York, SAD |
| Uzrok smrti | Tumori jetre |
| Mjesto počivanja | Pepeo rasut u Baliju |
| Zanimanje | * Pjevač
* tekstopisac
* glumac
 |
| Godine aktivnosti | 1962-2016 |
| Supružnik/ci | * Angie Barnett  (v. 1970; raz. 1980)
* Iman  (v. 1992)
 |
| Djeca | 2, uključujući Duncan Jones |
| **Muzička karijera** |
| Datoteka:David-Bowie Chicago 2002-08-08 photoby Adam-Bielawski-cropped.jpg, Heathen Tour Bowie.jpg |
| Žanrovi | * Art rock
* glam rock
* pop
* elektronska
* eksperimentalna
 |
| Instrumenti | * Vokali
* gitara
* klavijatura
* saksofon
 |
| Izdavači | * ISO
* RCA
* Virgin
* EMI
* Columbia
* Deram
* Mercury
* BMG
* Pye
* Vocalion
* Parlophone
* Ryko
 |
| Povezani umjetnici | * Tony Visconti
* Carlos Alomar
* The Riot Squad
* Arnold Corns
* Tin Machine
* The Hype
* Queen
* Iggy Pop
* Arcade Fire
* Brian Eno
* Ryuichi Sakamoto
* Lou Reed
* Adrian Belew
* Mick Ronson
* John Lennon
* Nine Inch Nails
* Mick Jagger
* Tina Turner
* Mott the Hoople
 |
| Veb-sajt | davidbowie.com |
|  |

**David Robert Jones**, poznat kao **David Bowie** (8. januar 1947 – 10. januar 2016), bio je britanski rok-muzičar i glumac.

## Albumi

* *David Bowie* (1967)
* *Space Oddity* (1969, the 1972 reissue charted at UK #17, US #16)
* *The Man Who Sold the World* (1970, the 1972 reissue charted at UK #26)
* *Hunky Dory* (1971, US #93, the 1972 reissue charted at UK #3)
* *The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars* (1972, UK #5, US #75)
* *Aladdin Sane* (1973, UK #1, US #17)
* *Pin Ups* (1973, UK #1, US #23)
* *Diamond Dogs* (1974, UK #1, US #5)
* *Young Americans* (1975, UK #2, US #9)
* *Station to Station* (1976, UK #5, US #3)
* *Low* (1977, UK #2, US #11)
* *"Heroes"* (1977, UK #3, US #35)
* *Lodger* (1979, UK #4, US #20)
* *Scary Monsters (and Super Creeps)* (1980, UK #1 US #12)
* *Let's Dance* (1983, UK #1, US #4)
* *Tonight* (1984, UK #1, US #11)
* *Never Let Me Down* (1987, UK #6, US #34)
* *Black Tie White Noise* (1993, UK #1, US #39)
* *The Buddha of Suburbia (soundtrack)* (1993, UK #87)
* *1.OUTSIDE* (1995, UK #8, US #21)
* *Earthling* (1997, UK #6, US #39)
* *hours...* (1999, UK #5, US #47)
* *Heathen* (2002, UK #5, US #14)
* *Reality* (2003, UK #3, US #29)
* *The Next Day* (2013)
* *Blackstar* (2016)

## Reference

## Vanjski linkovi

* Zvanični sajt
* David Bowie na IMDb-ju
# Roy Lichtenstein

**Roy Lichtenstein** (27. oktobar 1923. – 29. septembar 1997.), američki pop umjetnik

Lichtensteinova najranija serija slika, kojom je stekao ugled, bila je serija slika uvećanih crteža iz stripova. WHAAM! - prikazuje američki vojni mlaznjak kako ruši neprijatelja. Efekti javnog tiska u boji: debeli obrisi, površine čiste jednolične boje i savršeno osjenčane plohe. U seriji Potezi kistom, drugom polovicom 1960-ih, dovodi u pitanje spontanost apstraktnog ekspresionizma. Radi minuciozne poteze kistom, koje bi apstraktni ekspresionist napravio jednim potezom.

## Reference

## Vanjski linkovi

Nedovršeni članak Roy Lichtenstein koji govori o **biografijama** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Karl Popper

Popperova bista u Arkadenhofu Univerziteta u Beču
**Sir Karl Raimund Popper** CH FRS FBA (28. juli 1902 – 17. septembar 1994) bio je austrijsko-britanski filozof, akademski i društveni komentator. Jedan od najuticajnijih filozofa nauke 20. vijeka, Poper je poznat po svom odbacivanju klasičnih induktivističkih pogleda na naučni metod u korist empirijske falsifiabilnosti. Prema Popperu, teorija u empirijskim naukama nikada se ne može dokazati, ali se može falsificirati, što znači da se može (i treba) ispitati odlučnim eksperimentima. Popper se suprotstavljao klasičnom opravdavačkom prikazu znanja, koji je zamijenio kritičkim racionalizmom, odnosno "prvom neopravdanom filozofijom kritike u historiji filozofije".

U političkom diskursu poznat je po svojoj energičnoj odbrani liberalne demokratije i principima društvene kritike za koje je vjerovao da su omogućili procvat otvorenog društva. Njegova politička filozofija je prihvatila ideje glavnih demokratskih političkih ideologija, uključujući socijalizam/socijaldemokratiju, libertarijanizam/klasični liberalizam i konzervativizam, i pokušala ih pomiriti.

Godine 1928. Popper je stekao doktorat iz psihologije, pod nadzorom Karla Bühlera — s Moritzom Schlickom koji je bio drugi predsjednik komisije za teze. Njegova disertacija nosila je naziv *Zur Methodenfrage der Denkpsychologie* (*O pitanjima metode u psihologiji mišljenja*). Godine 1929. dobio je ovlaštenje da predaje matematiku i fiziku u srednjoj školi i počeo to da radi. Oženio se svojom koleginicom Josefine Anna Henninger (1906–1985) 1930. godine. U strahu od uspona nacizma i opasnosti od *anšlusa*, počeo je da koristi večeri i noći da napiše svoju prvu knjigu *Die beiden Grundprobleme der Erkenntnistheorie* ( *Dva temeljna problema teorije znanja* ). Morao je da objavi knjigu da bi dobio akademsku poziciju u zemlji koja je bila sigurna za ljude jevrejskog porekla. Na kraju, nije objavio dvotomno djelo; ali umjesto toga, sažeta verzija s nekim novim materijalom, kao *Logik der Forschung* (*Logika naučnog otkrića*) 1934. Ovdje je kritizirao psihologizam, naturalizam, induktivizam i logički pozitivizam i iznio svoju teoriju potencijalne falsifiabilnosti kao kriterija koji razgraničava nauku od nenauke. Godine 1935. i 1936. uzeo je neplaćeno odsustvo kako bi otišao u Ujedinjeno Kraljevstvo na studijsku posjetu.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Works by or about Karl Popper na Internet Archive
* Karl Popper na Stanfordovoj enciklopediji filozofije (*Stanford Encyclopedia of Philosophy*)
* Popper, K. R. *"Natural Selection and the Emergence of Mind"*, 1977.
* The Karl Popper Web Arhivirano 3. 12. 2007. na Wayback Machine
# Etika

**Etika** (grč.*ethos*) običaj, navika, značaj, ćud, filozofija morala, filozofska disciplina koja istražuje porijeklo, motive, normu i svrhu moralnog djelovanja i prosuđivanja.

**Etika** je filozofska nauka o moralnim fenomenima. Naziva se i **moralna filozofija**, a istražuje normativna pitanja o tome šta ljudi trebaju činiti ili koje je ponašanje moralno ispravno. Njene glavne grane uključuju normativnu etiku, primijenjenu etiku i metaetiku.

Razlikujemo autonomno gledište (po kojemu je izvor morala u čovjeku samom; formalna etika i sadržajna etika) i heteronomno gledište (izvor morala je izvan čovjeka; etikoteologija), zatim različite etike dobra (po kojima je svrha moralnog djelovanja sreća ili ugoda ili korist) usavršavanje i slično.
Etika u sistematičnoj formi javlja se s Aristotelom, koji se smatra utemeljivačem etike kao teorije moralnom djelovanju koje podrazumjeva empiriju. Moral u svojoj suštini predstavlja specifičnu formu ljudske prakse odnosno oblik djelatnog praktičnog odnosa čovjeka prema sebi i drugima.

Jedan od predstavnika autonomne etike je Kant.

## Podjela etike

Po kriteriju cilja čovjekovog praktičnog djelovanja, etika se dijeli na:

* eudaimonizam
* hedonizam
* utilitarizam

Po kriteriju sadržaja svijesti i namjeri svijesti, etika se dijeli na:

* deontološku etiku ili etiku dužnosti, etiku moralne nastrojenosti (utemeljivač Kant)
* etiku odgovornosti (koja se dalje konkretizira primjerice u medicinskoj etici, znanstvenoj etici itd.)

Po kriteriju porijekla moralne obveze, etika se dijeli na:

* autonomnu etiku
* heteronomnu etiku

Po kriteriju odnosa pojedinca i društva, etika se dijeli na:

* individualnu etiku
* socijalnu etiku

Po kriteriju važenja etičkih zapovijesti, etika se dijeli na:

* etiku biti
* situacijsku etiku

Po kriteriju sadržaja pravila djelovanja, etika se dijeli na:

* (formalna) etika dužnosti
* (materijalna) etika vrijednosti

Po kriteriju utemeljenja moralnog zahtjeva, etika se dijeli na:

* normativnu etiku, utemeljenu na apriornom zahtjevu, o tome što načelno treba vrijediti moralnim, kako djelovanje **treba biti deskriptivnu (empirijsku) etiku, o tome koji i kakav moral stvarno vlada, kako djelovanje **jest**

Meta-etika (etika analitičke filozofije) jezično-analitički istražuje korištenje moralnih izraza, iskaza, načina argumentiranja.

U savremenom mišljenju se javlja emicionalan etika Maxa Schelera.

Teorijska ili apsolutna etika ima za cilj da razumije i objasni moral onakav kakav se javlja u čovjekovom ličnom i praktičnom životu.

## Također pogledajte

* Filozofija
* Metafizika i ontologija
* Gnoseologija
* Estetika
* Antropologija
* Logika i metodologija

## Reference

## Vanjski linkovi
# Robin Hood

Spomenik Robin Hood-u pred dvorcem u Nottinghamu
**Robin Hood** je legendarni junak niza srednjovjekovnih engleskih balada. U najranijim pisanim izvorima iz sredine 15. vijeka opisan je kao krvoločan pljačkaš. Kasnije je Robin Hood u anglo-saksonskoj poeziji postao plemić u borbi protiv Normana. Konačno mu se u 19. i 20. vijeku mijenja lik u borca za socijalnu pravdu, koji oduzima bogatima i daje siromašnima.

Prema srednjovjekovnim baladama, Robin Hood zajedno s brojnim suborcima, uključujući i Little Johna i Will Scarleta živi skriven u Sherwood Forestu kod Nottinghama. Kasnije nastaje romantična ljubav s Marianom. Nije utvrđeno, da li je Robin Hood postojao kao stvarna historijska ličnost.

## Filmovi

* 1912: *Robin Hood*, glumi Rober Frazer
* 1913: *Ivanhoe*, glumi Walter Thomas
* 1938: *The Adventures of Robin Hood*, glumi Errol Flynn
* 1950: *Rogues of Sherwood Forest*, glumi John Derek
* 1954: *The Men of Sherwood Forest*, glumi Don Taylor
* 1991: *Robin Hood: Prince of Thieves* glumi Kevin Costner
* 2010: *Robin Hood*, glumi Russell Crowe

## PC igre

* 1991: *The Adventures of Robin Hood*, izdavač Firstlight
* 2002: *Robin Hood: The Legend of Sherwood*, izdavač Spellbound Entertainment
* 2003: *Robin Hood: Defender of the Crown*, izdavač Cinemaware
* 2007: *Robin Hood's Quest*, izdavač Oxygen Interactive
# Fluorescentna lampa

Različite izvedbe fluorescentnih cijevi
**Fluorescentna cijev** je svjetlosni izvor u kojem se vidljiva svjetlost dobija na fluorescentnom sloju pobuđenim ultraljubičastim zračenjem koje nastaje električnim izbojem u smjesi živine pare i plemenitih plinova.

U odnosu na običnu sijalicu odlikuje je veći stepen pretvaranja električne energije u svjetlost i duži životni vijek.

Na električnu mrežu se spaja preko predspojne naprave - najčešće je to prigušnica, iako se sve više koriste i elektroničke predspojne naprave kojima se zbog rada na višoj frekvenciji izbjegava neugodno titranje, a povećava se i korisnost.

Često se pogrešno naziva neonska cijev, što je korektan naziv samo za cijevi
bez žive i fluorescentnog sloja.

Uobičajeni naziv za kompaktnu izvedbu sa integriranom elektroničkom predspojnom napravom i E27 podnožjem je **štedna sijalica**.

## Također pogledajte

* Svjetlosni izvori
# John Constable

| John Constable |
| --- |
| *Autoportret*, 1806 |
| Rođenje | 11. juni 1776 Engleska |
| Smrt | 3. mart 1837 London, Engleska |
| Period | Romantizam |
| Vrsta umjetnosti | Slikarstvo |

**John Constable** (11. juni 1776 - 3. mart 1837) bio je jedan od najznačajnijih engleskih slikara iz perioda romantizma. Poznat je po pejzažima iz Dedham doline.

Iako su njegove slike danas među najvrijednijim u britanskoj umjetnosti, on nikada nije bio finansijski uspješan i nije postao član popularne britanske umjetnosti sve dok nije izabran na Kraljevskoj akademiji u dobi od 52. godine. On je prodao više slika u Francuskoj nego u svojoj rodnoj Engleskoj.

## Život i djelo

Glavni izvor njegove inspiracije bila je priroda i odbacuje akademski način slikanja. Imao je veliki utjecaj na francuske pejzažiste (barbizonska škola) i slikare prirode romantizma. Po shvatanju i metodi rada Constable nagovještava dolazak impresionizma.

## Galerija

* *Dedham Vale*, 1802., ulje na platnu
* *Wivenhoe park*, 1816., ulje na platnu
* *Maria Bicknell*, 1816., ulje na platnu
* *Weymouth Bay*, 1816., ulje na platnu
* *Hay Wain*, 1821., ulje na platnu
* *Katedrala u Salisbury*, 1825., ulje na platnu
* *Žitno polje*, 1826., ulje na platnu

## Vanjski linkovi

* metmuseum (en)
# Edward FitzGerald

| Edward Fitzgerald |
| --- |
| Engleski pisac i prevodilac |
| Rođenje |  (1809-03-31) 31. mart 1809. Suffolk, Engleska |
| Smrt | 14. juni 1883(1883-06-14) (74 godine) |

**Edward Marlborough FitzGerald** (31. mart 1809. – 14. juni 1883.) je engleski pisac najpoznatiji po tome što je bio prvi prevodilac Rubajija Omera Hajjama

## Biografija

Rođen je kao *Edward Marlborough Purcell* u Suffolk. 1818. njegov otac je od svoje žene preuzeo ime FitzGerald i njen porodični grb. Od 1816. porodica je živjela u St Germain i u Parizu. 1826. Edward kreće na Trinity College u Cambridgeu i pridružuje se tamošnjim apostolima. Upoznaje William Makepeace Thackeraya i William Hepworth Thompsona, ali i značajne apostole poput *Alfred Tennysona*.

1830. FitzGerald je otišao u Pariz, ali već 1831. živio je na farmi u Naseby. Nije imao posao i vrlo brzo se vratio u Suffolk kojeg više nikada nije napuštao. Tokom svog života pokazao je veliki interes za cvijeće, muziku i književnost. Međutim, nije težio za slavom i nije mu smetalo što su drugi, uključujući i njegove prijatelje, slavniji od njega. Svoju prvu knjigu objavio je 1851. pod nazivom *Euphranor*, koja je u stvari platonski dijalog o sjećanjima iz sretnog života na Cambridgeu. Započeo je studiju španske književnosti 1850, a 1853. i perzijske književnosti na Oxfordskom Univerzitetu. U tom periodu se aktivno bavi prevodima. Od 1861. raste i njegova ljubav prema moru i ubrzo kupuje jahtu "Skandal". Nekoliko godina, do 1871, ljetne mjesece provodio je na moru i u plovidbama. Umro je u snu 1883. O njemu se jako malo znalo dok 1889. njegov bliski prijatelj W. Aldis Wright nije objavio njegova pisma u tri svezka. Nakon toga objavljena su i Pisma Fanny Kembleu. Preko ovih pisama pokazala se i Fitzgeraldova dosjetljivost i slikovitost.

### Homoseksualnost

Iako je u svojim srednjim godinama Fitzgerald oženio Lucy, kći pjesnika Bernard Bartona, još od 1970. poznato je da je imao i homoseksualne veze. Knjiga koja je dokumentovala Fitzgeraldovu strastvenu aferu sa ribarom *Joseph Fletcherom* objavljana je 1908. (James Blyth, *Edward Fitzgerald i moda*). Ali na nju je skrenuta pažnja tek nakon djela H. Montgomery Hydea i njegove knjige: *Ljubav koja se nije usuđivala izgovoriti svoje ime*.

## Prijevodi

1856. anonimno objavljuje prevod Jámia, čime započinje njegova prevodilačka aktivnost. 1857. njegov profesor sa Oxforda, Edward Byles Cowell, šalje mu nekoliko pjesama Omer Hajjama, za koje je FitzGerald rekao da "Hafiz i Hajjam zvone kao pravi metal". 1859. objavljuje se mali svezak prevoda Hajjamovih Rubajija, ali on ne privlači značajniju pažnju publike. Tek nakon što ih je Rossetti primijetio, a za njim i Swinburne i Lord Houghton, Rubajije polako dobijaju na svojoj slavi. 1868. FitzGerald objavljuje njihovo drugo dopunjeno izdanje. U međuvremenu je objavio nekoliko drugih orijenatalnih djela.
# Prolimfocit

Prolimfocit
**Prolimfocit** je bijelo krvno zrnce s određenim stanjem ćelijske diferencijacije u limfocitopoezi. U 20. stoljeću se vjerovalo da redoslijed općeg sazrijevanje mijenja ćelije iz limfoblasta u prolimfocite, a zatim u limfocite (limfocitni niz),, te da je svaki preteča posljednjeg. Danas se vjeruje da diferencijacija ćelija u limfocitnoj liniji nije uvijek jednostavno hronološka, ​​već ovisi o izloženosti u antigenima, tako da, naprimjer, limfociti mogu postati limfoblasti.

Veličina prolimfocita je između 10 i 18 µm.

## Također pogledajte

* Limfoblast
* Leukocit
* Pluripotentna hemopoetska matična ćelija
* Prolimfocitna leukemija

## Reference

## Vanjski linkovi

* Histologija na hematologyatlas.com (pronađena u šestom redu) Arhivirano 5. 2. 2012. na Wayback Machine
# Manhattan

Manhattan - područje obojeno žutom bojom
Pogled na Manhattan
**Manhattan** (fon. *Menhetn*) je gradska oblast grada New Yorka. Okružen je rijekama Hudson i East.
Manhattan ima 1,537,195 stanovnika, ali je najmanja gradska oblast grada New Yorka sa površinom od 61,4 km2(23,7 mi2), zbog čega ima najveću gustinu naseljenosti od čak 25.800 st/km2, odnosno 66.900 st/mi2.

Na Manhattanu se nalazi glavna uprava grada New Yorka, odnosno gradska vijećnica i općinski sud New York, te je Manhattan ujedno i centralna gradska oblast grada New Yorka. Zbog toga se u zvaničnim dokumentima zove samo New York, NY, što nije slučaj za ostale četiri gradske oblasti grada New Yorka, koje se koriste svojim izvornim imenima tj. Queens,NY, Brooklyn,NY, The Bronx, NY i Staten Island, NY.

## Reference

Nedovršeni članak Manhattan koji govori o **gradovima** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.