Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rat na Kosovu

| Kosovski rat |
| --- |
| Ratovi u bivšoj Jugoslaviji |
|  |
| Datum | februar 1998 – 11. juni 1999 |
| Lokacija | Kosovo, Srbija |
| Ishod | Kumanovski sporazum, povlačenje jugoslovenskih snaga sa Kosova, zadržavanje suvereniteta Jugoslavije |
| Sukobljene strane |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Oslobodilačka vojska Kosova AFRK

---

 Albanija

---

NATO |  SR Jugoslavija
* Srbija
 |

 |
| Komandanti |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Adem Jashari †  Sylejman Selimi  Agim Çeku  Ramush Haradinaj  Hashim Thaçi Tahir Zemaj Bujar Bukoshi

---

Wesley Clark  Javier Solana |  Slobodan Milošević  Dragoljub Ojdanić  Svetozar Marjanović  Nebojša Pavković  Sreten Lukić |

 |
| Vojne jedinice |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  9 000 - 40 000 AFRK: 3 000

---

NATO: oko 80 aviona |  140 000 vojnika  30 000 policajaca  15 000 dobrovoljaca -  500+ dobrovoljaca -  500+ dobrovoljaca |

 |
| Žrtve |
|

|  |  |
| --- | --- |
| oko 1.700

---

2 poginula izvan borbe 1 F-117 i 1 F-16, (oba US Air Force) | 601 **Izazvano od strane NATO:**  462 vojnika  114 policajaca |

 |

**Kosovski rat** je bio oružani sukob na Kosovu koji je počeo krajem februara 1998. i trajao je do 11. juna 1999. U ratu su, kao suprostavljene strane, učestvovale snage Savezne Republike Jugoslavije (koju su u to doba činile republike Crna Gora i Srbija), koje su kontrolisale Kosovo prije rata i snaga kosovskih Albanaca poznate kao Oslobodilačka vojska Kosova (OVK), uz zračnu podršku NATO-a u završnici sukoba (od 24. marta 1999).

Sukob je okončan 9. juna 1999. godine Kumanovskim sporazumom kojim su se jugoslovenske i srpske snage povukle sa Kosova nakon čega je međunarodna zajednica osigurala vojno prisustvo. Nakon rata dokumentovano je da tokom tog sukoba život izgubilo 13.517 ljudi. Jugoslovenske i srpske snage prouzrokovale su raseljavanje između 1,2 i 1,45 miliona kosovskih Albanaca. Poslije rata, oko 200.000 Srba, Roma i drugih stanovnika nealbanskog porijekla je napustilo Kosovo.

Cilj SRJ bilo je zadržavanje statusa Kosova kao autonomnu pokrajinu u Srbiji, dok su kosovski Albanci željeli nezavisno Kosovo.

## Strane u ratu

* NATO
* Oslobodilačka vojska Kosova
* Mudžahedini
* Savezna Republika Jugoslavija
* Srpska policija
* Srpske paravojne snage

## Kratka historija Kosova zbog objašnjenja sukoba

## Miloševićev teror sa VJ

## Politički potezi Ibrahima Rugove

## Pobuna UCK i izbijanje rata

## Bombadovanje NATO-a

## Rezultat i posljedice rata

Nakon bombardiranja SRJ, Milošević povlači vojsku i policiju sa Kosova. To je dogovoreno u Kumanovskom sporazumu. Kosovo je postalo protektorat UN-a i od tada Srbija nema kontrolu nad Kosovom. Nezavisnost Kosova je proglašena 17. februara 2008. usvajanjem deklaracije u Skupštini Kosova u Prištini.

## Reference

## Također pogledajte

* Operacija Potkovica
# Austin (Teksas)

|  |
| --- |
| Austin |
| Grad |
|  |
| Država |  Sjedinjene Američke Države |
| savezna država SAD | Teksas |
|  |

**Austin** je glavni grad američke savezne države Teksas. Broji 743.074 stanovnika, čime je četvrti po veličini u Teksasu (iza Houstona, San Antonija i Dallasa i 16. u SAD-u.

Grad je sjedište okruga Travis, a nalazi se i na područjima okruga Williamson te Hays. Osnovan je 1839. te je dobio ime po Stephenu F. Austinu, teksaškom revolucionaru i političaru, "ocu Teksasa".

Austin se, prema nekim istraživanjima, smatra "najzelenijim" gradom u SAD-u, zbog velikog broja zelenih površina i parkova te izuzetnog napora gradskih vlasti u smanjenju zagađenja. Također je poznat kao "Svjetska prijestolnica muzike uživo". U gradu se nalazi Teksaški univerzitet (*University of Texas at Austin*).

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt (en)
* Sajt Turističke zajednice (en)
# BitTorrent

Ilustracija BitTorrent protokola
**BitTorrent** ima više značenja:

* BitTorrent je naziv peer to peer protokola za dijeljenje i razmjenu datoteka. Svaka datoteka koja se želi dijeliti mora se indeksirati (datoteka se dijeli na jednake dijelove, od 16kB pa sve do 4MB, radi se SHA-1 *checksum* svih dijelova, i rezultirajuća datoteka se snima na poslužitelj torrent datoteka). Potom se osoba koja dijeli datoteku prijavljuje na *tracker* poslužitelj i tad je moguće da svi oni koji su našli torrent na indeks-poslužitelju počnu dijeliti datoteku, prvo od izvora, a poslije i međusobno.

## BitTorrent programi

Danas postoji mnoštvo BitTorrent aplikacija za razne operativne sisteme, a najpoznatiji su:

* Azureus
* BitTornado
* BitTorrent (više o njemu pogledajte niže na ovoj stranici)
* eDonkey2000
* µTorrent

## BitTorrent klijent

BitTorrent klijent je naziv programa pomoću kojega možemo dijeliti (bilo *skidati* bilo *uploadati*) sadržaje sa interneta, poput filmova i muzike. Postoji više vrsta indeks-torrent poslužitelja koji pružaju tu uslugu besplatno, bez registracije. Moguće ih je skinuti sa interneta, s bilo koje stranice orijentisane na tu temu.

## BitTorrent sites
# Lady Gaga

| Lady Gaga |
| --- |
| Gaga 2016. |
| Rođenje |  (1986-03-28) 28. mart 1986 New York City, SAD |
| Godine aktivnosti | 2001– |

**Stefani Joanne Angelina Germanotta** (Manhattan, New York, SAD, 28. mart 1986), poznatija kao **Lady Gaga**, američka je pjevačica i glumica.

## Diskografija

Studijski albumi
* *The Fame* (2008)
* *Born This Way* (2011)
* *Artpop* (2013)
* *Cheek to Cheek* (s Tonyjem Bennettom) (2014)
* *Joanne* (2016)
* *Chromatica* (2020)
* *Love for Sale* (s Tonyjem Bennettom) (2021)
* *Mayhem* (2025)

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt
* Lady Gaga na IMDb-ju
# Chromium (preglednik)

| Chromium |
| --- |
|  |
|  |
| Programer(i) | Google |
| Prvo izdanje | 2. septembar 2008 (2008-09-02) |
|  |
| Stabilna verzija | 142.0.7444.61
 / 6. novembar 2025. |
|  |
| Centralna arhiva |   |
| Programski jezik | C, C++, JavaScript |
| Operativni sistem | * Windows 7 i noviji
* Android KitKat (4.4) i noviji
* OS X Yosemite (10.10) i noviji
* Linux
 |
| Platforma | IA-32, x86-64, ARM |
| Vrsta | Internet preglednik |
| Licenca | * BSD
* MIT
* LGPL
* MS-PL
* MPL+GPL+LGPL
 |
| Veb-sajt | www.chromium.org/Home |

 **Chromium** je otvorena kodna baza koja se može kompajlirati u internetski preglednik. Projekt je kojeg uglavnom razvijao Google. Potpuno je funkcionalan preglednik i sadrži veliku većinu izvornog koda za preglednik Google Chrome koji je proširen s dodatnim mogućnostima.

Izvorni kod Chromiuma se široko koristi od strane drugih proizvođača vlastitih preglednika, kao što su Opera i Microsoft Edge i mnogi drugi.

Korisnički interfejs je minimalistički jer je Google želio da se njihov pretraživač *osjeća lagano (kognitivno i fizički) i brzo*.

## Licenca

Chromium je potpuno besplatan softver otvorenog koda. Dio sa autorskim pravom Google je objavio pod BSD licencom. Ostali dijelovi podliježu raznim licencama, uključujući MIT, LGPL, Ms-PL i MPL/GPL/LGPL.

 Rana alfa verzija Chromium 3.0 za Linux, koja pojašnjava odvajanje od Google Chrome-a .
## Reference

## Vanjski linkovi

* Službena stranica
# Gmail

| Gmail |
| --- |
|  |
| URL |  |
| Komercijalan | Da |
| Vrsta sajta | Webmail |
| Registracija | Potrebna |
| Dostupni jezik/-ci | Višejezična podrška |
| Vlasnik | Google |
| Trenutni status | Online |

**Gmail** je besplatni webmail (internet email) servis. Sredinom 2004, Google je ponudio novi servis po ovom imenu. Mnogi su pomislili da je to prevara, ali tadašnja Googleova *prvoaprilska šala* je bila ponuda za posao u Googleovoj bazi na mjesecu.

Prilikom prvog pokretanja servisa korisnici su imali kapacitet od 2,7 GB prostora za email, alat za izdvajanje spama, brz web interfejs, i Google tehnologiju za pretragu pošte.

Za registraciju na GMailu je bila potrebna posebna pozivnica koju je jedino mogao poslati već registrovani korisnik GMaila, ali trenutno se mogu registrovati svi zainteresovani, potpuno besplatno. Danas je Gmail centralni servis Google računa preko kojeg se dobija pristup na Android mobitelima, Google Chromeu i ostalim Googleovim servisima.

Od juna 2012. godine Gmail je najviše korišteni email provajder na internetu sa preko 425 miliona korisnika. Prema procjenama iz 2014. godine, 60% firmi srednje veličine u SAD koriste Gmail. U maju 2014. godine, Gmail je postala prva aplikacija na Google Play Store sa milion instalacija na Android uređajima.

## Privatnost

Google automatski skenira poštu da doda reklame i da filteruje spam. Čanovi grupa za zaštitu privatnosti su izrazili brigu zato što Google direktno skenira privatnu poštu, čime to postaje sigurnosni problem. Dozvoljavanje sadržaja da bude pročitan, čak i ako se radi o računaru, smanjuje očekivanu privatnost.

Google brani svoj položaj govoreći da njihovo skeniranje pošte ide u korist korisnika.

Neki sumnjaju da Google prikuplja velike količine privatnih podataka pomoću svojih usluga, uključujući i Gmail (engleski: *data mining*).

## Reference

## Također pogledajte

* Outlook.com

## Vanjski linkovi

* Zvanični sajt
# Esej

**Esej** je kraća prozna vrsta u kojoj se obrađuje različita tematika, bilo iz života ili iz nauke, na način koji uključuje razmišljanje i zaključivanje, ali također ima i sposobnost umjetničkog oblikovanja. Naziv "esej" dolazi od francuske riječi essai, što znači ogled. U eseju do izražaja dolazi osobni stav pisca, njegov izbor problema o kojima piše i njegov vlastiti način izlaganja i zaključivanja, ali moraju biti prisutne i vrijednosti koje pripisujemo nauci i filozofiji: određena dosljednost u zaključivanju, uviđanje važnosti nekih tema i sklonost prema misaonoj razradi problematike. Esej je često posvećen upravo književnosti, pa se njemu na umjetnički vrijedan način obrađuju teme kojima se bavi nauka o književnosti. Začetnik esejističke proze je Michel de Montaigne, koji u svom djelu "Eseji" obrađuje najrazličitije teme na način svojstven esejističkom pristupu.

Koncept "eseja" proširio se i na druge medije izvan pisanja. Filmski esej je film koji često objedinjuje stilove dokumentarnog filma i više se usredsređuje na evoluciju teme ili ideje. Fotografski esej pokriva temu s povezanom serijom fotografija koje mogu imati popratni tekst ili opise.

## Također pogledajte

* Pisanje

## Reference

Nedovršeni članak Esej koji govori o **književnosti** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Genetičko inženjerstvo

**Genetičko inženjerstvo** je skup biohemijskih postupaka kojima se izrezuju cijeli geni, a njihovi dijelovi ili grupe gena iz DNK jednog organizma se ugrađuju u prethodno određeno mjesto u DNK sekvenci drugog organizma. Najčešće je to organizam koji ima jednostavne genetičke postavke i koji se može uzgojiti u neograničenim količinama).

Razvoj tih postupaka omogućio je upoznavanje građe i organizacije velikog broja gena različitih organizama, uključujući i čovjeka, te mogućnosti razvoja industrijske proizvodnje bjelančevina pomoću mikroorganizama u koje su ugrađeni vještački ili prirodni geni virusa, bakterija, gljiva i viših organizama.
Danas je moguće sintetizirati bjelančevine eukariota u prokariotskim ćelijama. Te ćelije proizvode insulin, interferon, interlukine i hormon rasta, te rekombinantne vakcine. Postupci koji se primjenjuju u genetskom inženjerstvu uglavnom su enzimski i molekularno-biološki te klasični postupci mikrobne genetike.

## Proces

Jedna od dviju DNK mora biti plazmidskog ili virusnog porijekla i mora posjedovati gene koji daju sposobnost da se autonomno razmnožavaju u odgovarajućim ćelijama. Ova DNK, koju nazivamo vektorom, služi za repliciranje druge DNK. Druga DNK, koja je zapravo predmet proučavanja i koja se želi razmnožiti, naziva se stranom, jer u pravilu nije srodna niti s vektorskom DNK, niti sa ćelijom u koju će ući nakon spajanja s vektorom.

Za reakciju spajanja vektorske i strane DNK upotrebljava se naziv rekombinacija in vitro, dok se proizvod reakcije naziva rekombinantnom DNK. Da bi se molekule rekombinantne DNK autonomno razmnožavale, treba ih unijeti u bakterijske ili kakve druge, za to prikladne, ćelije. Unošenje rekombinantne DNK u ćelije naziva se transformacijom ili transfekcijom, u zavisnosti od toga služi li kao vektor plazmidska ili viralna DNK.

Autonomno razmnožavanje jedne molekule rekombinantne DNK počinje u jednoj ćeliji, a nastavlja se u potomcima te ćelije ili u susjednim ćelijama. Pritom od svake pojedine molekule nastaje mnoštvo njoj identičnih molekula. Takav način razmnožavanja rekombinantne DNK i stranih gena, koje rekombinantna DNK u sebi nosi, naziva se kloniranje DNK ili kloniranjem gena. Strana DNK prelomi se na tačno određenim mjestima pomoću restriktivnog enzima. Pomoću istog enzima napravi se jedan lom na određenom mjestu u cirkularnoj molekuli plazmidskog vektora.

Krajevi jednog od djelića strane DNK spoje se pomoću enzima DNK ligaze s krajevima vektorske DNK i na taj način dobije se cirkularna rekombinantna DNK. Rekombintna DNK unosi se u bakterijske ćelije, koje su prethodno obrađene tako da postanu propusne za DNK. Nakon unošenja, rekombinantna DNK se razmnožava u bakterijskoj citoplazmi, dok se bakterije istovremeno množe. Tako nastaje klon rekombinantne DNK i unutar njega, klon stranih gena.

## Također pogledajte

* Transgeneza
* Genetički modificirani organizam

## Reference

## Vanjski linkovi
# Pompeji

Popločana ulica u Pompejima
**Pompeji** su uništeni rimski grad kraj Napulja u Kampaniji. Uništeni su u erupciji vulkana Vezuva 79. godine naše ere. Pompeji su bili zatrpani pod slojem pepela 1600 godina prije nego što su slučajno otkriveni. Ruševine Pompeja se nalaze na koordinatama ﻿ / ﻿.

## Historija

Pompeje su oko 6. vijeka prije naše ere osnovali Osci, narod koji je živio na području centralne Italije. Zbog prijetnje Etruščanskog napada, Pompeji su postali Grčki saveznici. U 5. vijeku, Samniti su osvojili Pompeje zajedno sa ostatkom Kampanije. 89. prije naše ere Pompeje opsjeda Sula, a 80. prije naše ere Pompeji postaju Rimska kolonija pod imenom *Colonia Cornelia Veneria Pompeianorum*, te postaju bitno trgovačko središte.

U vrijeme erupcije u Pompejima je živjelo 20.000 ljudi.

## Također pogledajte

* Plymouth (Montserrat)

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*
*
# Rastvor

Vodeni rastvor kalij permanganata
**Rastvor** je homogena smjesa sastavljena od dvije ili više supstanci. Supstance, koje čine rastvor, zovu se komponente rastvora. Supstanca koja je u višku zove se rastvarač ili otapalo, dok se ostale komponente zovu otopljene ili rastvorene supstance. Otapalo može biti smjesa dvije ili više supstanci. Najčešći rastvarač je voda, ali rastvarač može biti u bilo kojem agregatnom stanju (plin, tečnost ili čvrsta supstanca).

## Koncentracija rastvora

Koncentracija rastvora je omjer količine rastvorene supstance prema količini rastvarača. Može se izraziti na više načina: masena koncentracija, molarna koncentracija, maseni udio, količinski udio, molalitet, itd.

## Također pogledajte

* Rastvorljivost
# Arthur Schopenhauer

| Arthur Schopenhauer |
| --- |
|  |
| Rođenje |  (1788-02-22) 22. februar 1788. Gdańsk, Poljska |
| Smrt | 21. septembar 1860(1860-09-21) (72 godine) Frankfurt, Njemačka |

**Arthur Schopenhauer** (*Artur Šopenhauer*; 22. februar 1788 – 21. septembar 1860) bio je njemački filozof. Bio je jedan od najbitnijih filozofa devetnaestog vijeka, najpoznatiji po svom djelu "Svijet kao volja i predodžba" (*Die Welt als Wille und Vorstellung*). Ovaj filozof je bio poznat po tome što je bio iracionalista, filozofski pesimista i otvoreni mrzitelj Hegela. Pod uticajem Kanta prihvatio je mišljenje da je svijet produkt subjekta. Smatrao je da je sve privid, varka i da zato ne treba tražiti suštinu u pojavnom, vidljivom svijetu. Svojim pesimizmom Šopenhauer je uticao na kulturu devetnaestog vijeka, posebno na umjetnost (Wagner).

## Volja

Šopenhauer je smatrao da je bit čovjeka u intuiciji koja se ispoljava kao volja. Volja je bit svijeta i ona je organske i neorganske prirode. Volja sve pokreće, ona je gospodar, a intelekt sluga, a to je Šopenhauer obrazložio time što je rekao da ono što proturiječi srcu ne ulazi u glavu. Pojavne stvari su zakonite, volja ne podliježe zakonu, ona je slijepi nagon. Volja nastaje iz nedostatka i ona nikada ne može biti potpuno zadovoljena, pa je bol neminovna.

Ovaj njemački filozof je tvrdio da kada ostvarimo neku težnju osjećamo dosadu. Tako je čovjekov život samo smjena boli i dosade. Historija čovječanstva je besciljno lutanje i nema napretka. Šopenhauer vidi jedini izlaz u askezi, odricanju od života i utapanjem u nirvanu (ovdje je vidljiv uticaj filozofije Indije). Još jedan način oslobađanja od boli je u bezinteresnom doživljaju umjetnosti.

## Šopenhauer i žene

Šopenhauer je poznat po svom eseju *Über die Weiber*, u kojem je izrazio svoje neslaganje sa takozvanim "teutonsko-krišćanskim" odnosom prema ženama. On je tvrdio da je " ženina priroda da služi", i protivio se Šilerovoj poemi u čast ženama, *Würde der Frauen*. Međutim, esej daje dva komplimenta i to: "žene su razboritije u svom sudu od muškaraca" i da su suosjećajnije prema patnjama drugih. Ovo posljednje je protumačeno kao slabost, a ne kao vrlina.

Ova veoma netolerantna mišljenja o ženama su u kontrastu sa Šopenhauerovim, mnogo liberalnijim, pogledima na društvene probleme: bio je strogo protiv tabua o problemima kao što su samoubistvo i mazohizam i osudio je postupanje s afričkim robovima.

## Također pogledajte

* Filozofija
* Savremena filozofija
* Pesimizam
* Moderna filozofija

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*  [ova stranica sadrži pogrešno mišljenje da je Šopenhauer bio solipsist]
*
*  Arhivirano 6. 3. 2005. na Wayback Machine O Šopenhauerovom uticaju na Frojda i filozofiju
* Schopenhauer i estetika
* Arthur Schopenhauer - izreke, citati, misli... Arhivirano 3. 5. 2014. na Wayback Machine
# AC/DC

AC/DC
**AC/DC** je hard rock bend koji je nastao 1973. u Sydneyu, Australija. Grupa se može podijeliti na dva razdoblja (dva različita vokala): Bon Scott (1973.-1980.) i Brian Johnson (1980.-?). Ostali članovi benda su: Angus i Malcolm Young (obojica gitaristi), Phill Rudd (bubnjar) i Mark Evans (basist). **AC/DC** je do sada prodao oko 150 miliona albuma širom svijeta. Album Back in Black prodan je u više od 42 miliona primjeraka što ga čini 2. najprodavanijim albumom svih vremena poslije Michaela Jacksona i njegovog albuma Thriller.

### Članovi

* Brian Johnson-vokal
* Angus Young-solo gitara
* Malcolm Young-ritam gitara i bek-vokal
* Cliff Williams-bas-gitara i bek-vokal
* Phil Rudd-bubnjevi

## Gallery

*
*
*
*

### Albumi

* 1975: *High Voltage (Australia)*
* 1976: *T.N.T. (Australia)*
* 1976: *High Voltage*
* 1976: *Dirty Deeds Done Dirt Cheap (Australia)*
* 1976: *Dirty Deeds Done Dirt Cheap*
* 1977: *Let There Be Rock (Australia)*
* 1977: *Let There Be Rock*
* 1978: *Powerage*
* 1979: *Highway to Hell*
* 1980: *Back in Black*
* 1981: *For Those About to Rock We Salute You*
* 1983: *Flick of the Switch*
* 1984: *'74 Jailbreak*
* 1985: *Fly on the Wall*
* 1986: *Who Made Who*
* 1988: *Blow Up Your Video*
* 1990: *The Razor's Edge*
* 1995: *Ballbreaker*
* 1997: *Bonfire*
* 2000: *Stiff Upper Lip*
* 2008: *Black Ice*
* 2014: *Rock or Bust*
* 2020: *Power Up*

## Reference

## Vanjski linkovi

* Zvanična webstranica
* AC/DC na Balkanrock.com
# Iveco

| Iveco |
| --- |
|  |
| Vrsta | Javno društvo sa ograničenom odgovornošću |
| Osnovano | 1975. |
| Sjedište |  Torino, Italija |
| Ključne osobe | Pierre Lahutte |
| Proizvodi | komercijalna vozila građevinska vozila specijalna vozila autobusi za gradski i međugradski prijevoz vatrogasna vozila vojna vozila |
| Servisi | Proizvodnja različitih vrsta vozila |
| Prihod |  4.9 milijardi € |
| Operativni prihod |  10.0 milijardi € |
| Zaposleni | 25,000 |
| Veb-sajt |  |

**Iveco** (skraćenica od **I**ndustrial **Ve**hicles **Co**rporation), je italijanska kompanija za proizvodnju različitih vrsta vozila sa sjedištem u Torinu. IVECO se prvi put pojavljuje 1975. godine nakon spajanja italijanski, francuskih i njemački brendova a danas je u potpunosti pod kontrolom CNH Industrial Group-a. Kompanija proizvodi različite vrste komercijalnih vozila, građevinskih vozila i mašina, specijalnih vozila, autobusa za gradski i međugradski prijevoz, vatrogasna vozila, vojna vozila i sl.
Proizvodni pogoni ove kompanije nalaze se u Evropi, Kini, Rusiji, Australiji, Africi, Argentini i Brazilu i ima oko 5.000 prodajnih mjesta i poslovnica u preko 160 država svijeta. godišnja proizvodnja kompanije iznosi oko 150.000 komercijalnih vozila sa prometom od oko 10 milijardi €.

## Historija

Kompanija Iveco je osnovana 1. januara 1975. godine spajanjem pet različitih brendova: Fiat Veicoli Industriali (sa sjedištem u Torinu, Italija), OM (Brescia, Italija), Lancia Veicoli Speciali (Italija), Unic (Francuska) i Magirus-Deutz (Njemačka).
Nakon spajanja, novoosnovani Iveco je otpočeo s acionalizacijom svom proizvodnog asortimana, proizvodnih pogona i prodajne mreže, uz zadržavanje originalnih brendova. U periodu od 1975. do 1979. godine, Iveco proizvodni program uključuje 200 osnovnih modela i 600 verzija sa rasponom težina od 2,7 tona ukupne mase vozila (lahka vozila) do preko 40 tona za teška vozila, ne računajući tu autobuse i motore.
1980. godine, Iveco je izgradio prvi turbo dizel motor za teška industrijska vozila.
1980-ih korporativna strategija se u velikoj mjeri orijentisala na promociju brenda i dovelo do sponsorisanja sportskih događaja kao što su: Olimpijske igre u Moskvi 1980, Davis Cup 1982. itd. U proizvodni program uvedene su dvije nove divizije: autobusi sa dizel motorom i vatrogasna vozila.
1984. godine, Iveco je lansirao TurboStar,
teško drumsko vozilo koje je postalo najprodavanije vozilo u Italiji i važan Iveco-ov igrač na evropskom tržištu, dostigavši ​​ukupno 50.000 prodatih primjeraka u sedam godina.

Godine 1985. Iveco je napravio prvi lahki dizel motor s direktnim ubrizgavanjem.

## Reference
# Urbanističko planiranje

**Urbano planiranje** predstavlja tehnički i politički proces kontrole korištenja prostora i oblikovanja urbane sredine, sa ciljem navođenja i osiguravanja kontrolisanog razvoja naselja i zajednica. Proces urbanog planiranja uključuje istraživanja i analize, strateško promišljanje, arhitekturu, urbani dizajn, kontakt sa javnošću, provođenje, implementaciju i menadžment zakonskih propisa.

Srodne profesije poput arhitekture, pejzažne arhitekture ili urbanog dizajna bave se projektovanjem i razvijanjem u manjem mjerilu i sa više detalja, dok se prostorno planiranje bavi još većim prostornim cjelinama (regijama, državama, makroregijama), gotovo u pravilu u vrlo velikom mjerilu i sa manje detalja.

Savremeno urbano planiranje počinje sa pokretima urbanih reformi, koje su se izrodile kao reakcija na nered industrijskog grada sredinom XIX stoljeća. Urbano planiranje obuhvata i urbanu obnovu, koje prilagođava planerske metode i primjenjuje ih na postojeća naselja u fazi nazadovanja. Krajem XX stoljeća, svi planerski ciljevi usmjereni su ka postizanju samoodrživog razvoja.

## Također pogledajte

* Novi urbanizam
* Urbanizam
* Urbanizacija

## Vanjski linkovi

* Federalno ministarstvo prostornog uređenja
* Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS Arhivirano 13. 2. 2021. na Wayback Machine
* PLANetizen – Portal o urbanom planiranju