# Microsoft Windows

| Microsoft Windows |
| --- |
|  |
| Razvijatelj | Microsoft |
| Izvorni model | Closed / Shared source |
| Najnovija stabilna verzija | 10.0.22000.556 (8. mart 2022.) |
| Najnovija testna verzija | 10.0.22567.200 (7. mart 2022.) |
| Upravljanje paketima | Windows Installer (.msi), Windows Store (.appx) |
| Podržane platforme | ARM, IA-32, Itanium, x86-64 |
| Vrsta kernela | Hibridni |
| Korisnički interfejs | Windows shell |
| Licenca | MS-EULA |
| Službeni sajt | microsoft.com/windows |

**Microsoft Windows** (ili **Windows**) jeste metaporodica grafičkih operativnih sistema koje razvija, nudi i prodaje Microsoft. Sastoji se iz nekoliko porodica operativnih sistema, od kojih je svaka namijenjena određenoj oblasti računarske industrije. Aktivne porodice Windowsa uključuju Windows NT, Windows Embedded i Windows Phone; oni mogu imati podporodice, npr. Windows Embedded Compact (Windows CE) ili Windows Server. Nefunkcionalne Windows porodice uključuju Windows 9x i Windows Mobile.

Microsoft je 20. novembra 1985. predstavio operativnu okolinu nazvanu *Windows* kao grafičku ljusku operativnog sistema za MS-DOS, kao odgovor na rastući interes za grafičkim korisničkim okruženjem (GUI). Microsoft Windows je postao dominantan na svjetskom tržištu osobnih računara sa preko 90% tržišnog udjela, prestižući Mac OS, koji je predstavljen 1984. godine. Ipak, na tržištu pametnih telefona i tableta, Windows je prestigao operativni sistem Android.

Od aprila 2014, zadnje verzije Windowsa za osobne računare, pametne telefone, serverske računare i proširene uređaje su Windows 8.1, Windows Phone 8.1, Windows Server 2012 R2 i Windows Embedded 8, respektivno. Modificirana verzija Windowsa pokreće se na igračoj konzoli *Xbox One*.

## Genealogija

### Prema marketinškoj ulozi

Microsoft, razvojnik Windowsa, registrirao je nekoliko marki od je svaka opisuje porodicu operativnog sistema Windows koji je namijenjen za specifični sektor računarske industrije. Od 2014, sljedeće porodice Windowsa se aktivno razvijaju:

* Windows NT: Počela kao porodica operativnih sistema sa verzijom Windows NT 3.1, operativni sistem za serverske računare i radne stanice. Sada se sastoji od tri podporodice operativnih sistema koje su izdate skoro istovremeno i dijele isto jezgro (kernel).
	+ Windows: Operativni sistem za uobičajene osobne računare. Zadnja verzija je Windows 8.1. Skoro je nemoguće za nekoga neupućenog da identificira članove ove porodice po imenu jer se oni ne razlikuju po nekom posebnom pravilu; npr. Windows Vista, Windows 7 i Windows RT su članovi ove porodice, ali ne i Windows 3.1. Glavni konkurent ove porodice je macOS od kompanije Apple Inc.
	+ Windows Server: Operativni sistem za serverske računare. Zadnja verzija je Windows Server 2012 R2. Za razliku od klijentskih sistema, primjenjuje snažnu imensku šemu. Glavni konkurent ove porodice je Linux.
	+ Windows PE: Lahka verzija Windowsa s težnjom da operira Live OS–om, korištenim za instaliranje Windowsa na računarima (posebno na više računara istovremeno), za oporavak ili u svrhe rješavanja problema. Posljednja verzija je Windows PE 5.1.
* Windows Phone: Operativni sistem koji se prodaje proizvođačima pametnih telefona. Prva verzija je bila Windows Phone 7. Posljednja verzija je Windows Phone 8.1. Glavni konkurent ove porodice je Android od kompanije Google.
* Windows Embedded: Isprva, Microsoft je razvijao Windows CE kao operativni sistem opće svrhe za svaki uređaj koji je bio isuviše ograničen resursima da bi se nazvao punopravni računar. Eventualno, ipak, Windows CE je preimenovan u Windows Embedded Compact i bio je oduzet pod markom Windows Compact koja se također sastoji od Windows Embedded Industry, Windows Embedded Professional, Windows Embedded Standard, Windows Embedded Handheld i Windows Embedded Automotive.

Sljedeće porodice Windowsa se više ne razvijaju:

* Windows 9x: Operativni sistem koji je ciljao korisničko tržište. Obustavljen zbog suboptimalnih performansi (*PC World* je zadnju verziju ove porodice, Windows ME, nazvao jednim od najlošijih proizvoda svih vremena.) Microsoft sada učestvuje na korisničkom tržištu sa Windowsom NT.
* Windows Mobile: Bio je mobilni operativni sistem, prethodnik *Windows Phonea*. Prva verzija je nazvana Pocket PC 2000; treća verzija, Windows Mobile 2003, prva je verzija koja je usvojila marku Windows Mobile. Posljednja verzija je Windows Mobile 6.5.

## Historija verzija

Pojam *Windows* kolektivno opisuje bilo koji proizvod ili sve generacije proizvoda operativnih sistema od Microsofta. Ovi proizvodi su generalno kategorizirani na sljedeći način:

### Ranije verzije

Windows 1.0, prva verzija, izdata 1985.
Historija Windows datira unazad od septembra 1981, kada je Chase Bishop, računarski naučnik, dizajnirao prvi model elektronskog uređaja, te započeo projekt "Interface Manager". Objavljen je u novembru 1983. (poslije Apple Lisa, ali prije Macintosha) pod imenom "Windows", mada Windows 1.0 nije izdat prije novembra 1985. Windows 1.0 je konkurirao sa Appleovim operativnim sistemima, ali je dobio slabu popularnost. Windows 1.0 nije potpun operativni sistem, nego proširenje za MS-DOS. Ljuska Windowsa 1.0 jeste program poznat kao MS-DOS Executive. Komponente su uključivale Calculator, Calendar, Cardfile, Clipboard prikazivač, Clock, Control Panel, Notepad, Paint, Reversi, Terminal i Write. Windows 1.0 ne dopušta preklapanje prozora. Umjesto toga svi prozori su pozicijski uređeni. Samo se dijaloške kutije mogu pojaviti preko drugih prozora.

Windows 2.0 je izdat u decembru 1987. i bio je popularniji nego njegov prethodnik. Isticao je nekoliko poboljšanja korisničkog interfejsa i upravljanja memorijom. Windows 2.03 je izmijenio operativno okruženje sa "ikonskih prozora" na "preklapajuće prozore". Rezultat ove izmjene doveo je do toga da *Apple Computer* tuži Microsoft zbog kršenja autorskih prava Applea. Windows 2.0 je također predstavio sofisticiranije prečice tastature i mogao je koristiti raširenu memoriju.

Windows 2.1 je izdat u dvije različite verzije, Windows/286 i Windows/386. Windows/386 koristi virtualni 8086 način od procesora Intel 80386 radi multitaskinga nekoliko programa za DOS i stranični memorijski model za emuliranje raširene memorije koristeći dostupnu proširenu memoriju. Windows/286, u skladu sa imenom, pokreće se na procesorima Intel 8086 i Intel 80286. Može se pokrenuti u realnom načinu, a može koristiti i visoko–memorijsko područje.

U dodatku sa potpunim Windows paketima, postojale su *runtime*–isključivo verzije koje su lansirane sa ranijim Windowsovim softverom od strane trećih lica i pokretanje njihovog softvera je postalo moguće za Windows na MS-DOS–u čak i bez potpunog sklopa mogućnosti Windowsa.

Ranije verzije Windowsa se često smatraju grafičkim ljuskama, najviše zbog toga što se pokreću na temeljima MS-DOS–a i koriste njegove usluge sistema datoteka. Ipak su čak i najranije verzije Windowsa već pretpostavljale većinu tipičnih funkcija operativnog sistema; zapazivo, imajući svoj vlastiti izvršni format datoteka i omogućavajući svoje vlastite drajvere uređaja (štoperica, grafika, printer, miš, tastatura i zvuk). Za razliku od MS-DOS–a, Windows je dopuštao korisnicima pokretanje više grafičkih aplikacija istovremeno, preko kooperativnog multitaskinga. Windows je implementirao elaborativnu, softversku virtualno–memorijsku šemu zasnovanu na segmentima, koja dopušta pokretanje aplikacija većih od dozvoljene memorije: kodni segmenti i resursi su očišćeni i ukinuti kada memorija postane deficitarna; podatkovni segmeni pomjereni u memoriji kada je data aplikacija ustupila procesorsku kontrolu.

### Windows 3.0 i 3.1

Windows 3.0, predstavljen 1990.
Windows 3.0, izdat 1990, popravio je dizajn, najviše zbog virtualne memorije i učitljivih virtualnih drajvera uređaja (VxD–ovi) koji dopuštaju Windowsu dijeljenje proizvoljnih uređaja među višeprogramskim DOS aplikacijama. Aplikacije za Windows 3.0 mogu se pokretati u zaštićenom režim rada, što im daje pristup prema nekoliko megabajta memorije bez obaveze učestvovanja u softverskoj virtualno–memorijskoj šemi. Oni se pokreću unutar istog adresnog prostora, gdje segmentirana memorija omogućava stepen zaštite. Windows 3.0 je također isticao poboljšanja korisničkog interfejsa. Microsoft je prepisao kritične operacije iz C–a u asembler. Windows 3.0 je prva verzija Microsoft Windowsa zaslužna za postizanje većeg komercijalnog uspjeha, a prodata je u 2 miliona kopija u prvih šest mjeseci.

Windows 3.1, napravljen generalno dostupan 1. marta 1992, isticao je *facelift*. U augustu 1993, *Windows for Workgroups* je izdat, posebna verzija sa integriranim peer-to-peer umrežavanjem i verzijskim brojem 3.11. Prodat je zajedno sa Windowsom 3.1. Podrška za Windows 3.1 istekla je 31. decembra 2001.

### Windows 9x

Sljedeće veće korisnički–orijentirano izdanje Windowsa, Windows 95, izdato je 24. augusta 1995. Dok je još bio zasnovan na MS-DOS-u, Windows 95 je predstavio podršku za nativne 32-bitne aplikacije, *uštekaj i igraj* (engleski: *Plug and Play*) hardver, multitasking po privilegijama, duga imena datoteka do 255 simbola, te omogućavao povećanu stabilnost u odnosu na prethodnike. Windows 95 je također predstavio redizajnirani, objektno orijentirani korisnički interfejs, zamjenjujući prethodni upravitelj programa sa izbornikom *Start meni*, *taskbarom* i Windows Explorer ljuskom. Windows 95 je bio veliki komercijalni uspjeh za Microsoft; Ina Fried iz *CNET–a* istakla je da "je vremenom, Windows 95 konačno uveo van tržišta u 2001. godini, postao je "dio pribora" na računarskim ekranima širom svijeta." Microsoft je objavio četiri OEM servisna izdanja (OSR) Windowsa 95, od kojih je svaki ugrubo ekvivalent servisnom paketu. Prva OSR verzija Windowsa 95 također je bila prva verzija Windowsa opremljena Microsoftovim internetskim preglednikom, *Internet Explorerom*. Uobičajena podrška za Windows 95 okončana je 31. decembra 2000, dok je proširena podrška okončana godinu dana kasnije.

Windows 95 je popraćen izdavanjem sistema Windows 98 25. juna 1998, koji je predstavio *Windows Driver Model*, podršku za USB uređaje, podršku za ACPI, hibernaciju, te podršku za multi-monitorske konfiguracije. Windows 98 je također uključivao integraciju sa preglednikom *Internet Explorer 4* kroz aktivni desktop i ostale aspekte *Windows Desktop Updatea* (serija poboljšanja za Explorerovu ljusku koja su također bila dostupna za Windows 95). U maju 1999, Microsoft je izdao *Windows 98 Second Edition*, ažuriranu verziju Windowsa 98. Windows 98 SE je dodao *Internet Explorer 5.0* i *Windows Media Player* 6.2 među ostale nadogradnje. Uobičajena podrška za Windows 98 okončala se 30. juna 2002, dok je produžena podrška okončana 11. jula 2006.

14. septembra 2000, Microsoft je izdao Windows ME (Millennium Edition), posljednju verziju Windowsa zasnovanu na DOS–u. Windows ME je preuzeo vizualne popravke sa svog kontra–dijela zasnovanog na Windowsu NT, Windows 2000, a imao je kraća vremena učitavanja od prethodnih verzija (koje su, ipak, zahtijevale ukidanje mogućnosti pristupanja realnom načinu rada DOS okoline, ukidajući kompatibilnost sa nekim starijim programima), proširenu funkcionalnost multimedije (uključujući *Windows Media Player* 7, *Windows Movie Maker*, kao i *Windows Image Acquisition* – radnu stanicu za učitavanje slika sa skenera i digitalnih kamera), dodatne sistemske alate poput *System File Protectiona* i *System Restorea*, te nadograđene alate za kućno umrežavanje. Ipak, Windows ME se suočio sa kritikama zbog svoje (male) brzine i nestabilnosti, zajedno sa problemima kompatibilnosti hadvera i ukidanja stvarnog načina rada DOS–a. *PC World* smatra Windows ME jednim od najlošijih oeprativnih sistema koje je Microsoft ikad izdao, te kao 4. najlošiji tehnički proizvod svih vremena.

### Windows NT

#### Rane verzije

U novembru 1988, novi razvojni tim Microsofta (koji je uključivao bivše programere firme *Digital Equipment Corporation*, Dave Cutlera i Marka Lucovskyja) počeo je raditi na prerađenu verziji IBM-ovog i Microsoftovog operativnog sistema OS/2 poznatog pod nazivom "NT OS/2". NT OS/2 je težio biti siguran, višekorisnički operativni sistem sa POSIX kompatibilnosti i modularnim, portabilnim kernelom sa multitasking po privilegijama i podrškom za višestruke procesorske arhitekture. Ipak, prateći uspješno izdavanje sistema Windows 3.0, razvojni tim za NT odlučio je da preradi projekt za korištenje proširenog 32-bitnog ulaza od Windows API–ja poznatog kao Win32, umjesto onih od OS/2. Win32 je održao jednaku strukturu sa onom iz Windows API–ja (dopuštanjem Windows aplikacija da lahko budu protirane na platformu), ali također je podržavao mogućnosti postojećeg NT kernela. Prateći njegovo odobravanje od strane zaposlenika Microsofta, razvoj je nastavio na onome što je sada bilo poznato kao Windows NT, prva 32-bitna verzija Windowsa. Ipak, IBM se suprotstavljao izmjenama, te ultimativno nastavio razvoj OS/2 na svoju ruku.

Prvo izdanje rezultujućeg operativnog sistema, Windows NT 3.1 (nazvan da asocira sa Windows 3.1) izdat je u julu 1993. sa verzijama za desktop radne stanice i servere. Windows NT 3.5 je izdat u septembru 1994, usredotočavajući se na poboljšanja performansi i podršku za Novellov *NetWare*, te je popraćen sistemom Windows NT 3.51 u maju 1995, koji je uključivao dodatna poboljšanja i podršku za PowerPC arhitekturu. Windows NT 4.0 je izdat u junu 1996, uvodeći redizajnirani interfejs iz sistema Windows 95 u NT serije. Na 17. februar 2000, Microsoft je izdao Windows 2000, sljedbenika sistema NT 4.0. Naziv Windows NT je uklonjen u ovom periodu radi postavljanja većeg naglaska na brend Windows.

#### Windows XP

Sljedeća veća verzija Windowsa, Windows XP, izdata je 25. oktobra 2001. Uvođenjem Windowsa XP težilo se objediniti korisnički–orijentiran Windows 9x sa arhitekturom predstavljenom u Windowsu NT, kao promjena za koju je Microsoft obećao da će omogućavati bolje performanse u odnosu na prethodnike zasnovane na DOS-u. Windows XP bi također predstavio redizajnirani korisnički interfejs (uključujući ažurirani *Start meni* i "orijentiran na zadatke" *Windows Explorer*), uobičajene multimedijalne i mrežne mogućnosti, *Internet Explorer 6*, integraciju sa Microsoftovim *.NET Passport* servisima, modovima koji pomažu osigurati kompatibilnost sa softverom dizajniranim za prethodne verzije Windowsa, te funkcionalnost *Remote Assistance*.

U maloprodaji, Windows XP je bio reklamiran u dva glavna izdanja: "Home" izdanje bilo je namijenjeno korisnicima, dok je izdanje "Professional" namijenjeno poslovnim okruženjima i power-userima, te uključuje dodatne sigurnosti i mrežne mogućnosti. Home i Professional su kasnije propraćene izdanjem "Media Center" (dizajniranima za home theater PC–eve, sa naglaskom na podršku za DVD plejbek, TV karticom, DVR mogućnostima, te udaljenim kontrolama), kao i "Tablet PC" izdanjem (dizajnirano za mobilne uređaje koje imaju osobine tablet računara, sa podrškom stylus unosa olovke i dodatnim aplikacijama na bazi istih). Uobičajena podrška za Windows XP završila je 14. aprila 2009. Produžena podrška je završila 8. aprila 2014.

Nakon Windowsa 2000, Microsoft je također izmijenio rasporede izdavanja serverskih operativnih sistema; serverski kontra–dio Windowsa XP, Windows Server 2003, izdat je u aprilu 2003. Popraćen je u decembru 2005. sistemom Windows Server 2003 R2.

#### Windows Vista i kasnije

Nakon dugog razvoja, Windows Vista je izdata 30. novembra 2006. za obimno licenciranje, a 30. januara 2007. za korisnike. Sadržava veći broj novih mogućnosti, od redizajnirane ljuske i korisničkog interfejsa, do značajnih tehničkih izmjena, sa posebnim naglaskom na sigurnost. Bila je dostupna u većem broju različitih izdanja, te je bila predmet kritike. Vistin serverski kontra–dio, Windows Server 2008, izdat je početkom 2008.

22. jula 2009, Windows 7 i Windows Server 2008 R2 su izdati kao RTM (engleski: *release to manufacturing*), dok je ovaj prvi izdat javno 3 mjeseca kasnije (2. oktobar 2009.). Za razliku od svog prethodnika, Windowsa Viste, koji je uveo veliki broj novih mogućnosti, Windows 7 je težio biti više fokusirana, inkrementalna nadogradnja linije Windowsa, s ciljem očuvanja kompatibilnosti s aplikacijama i hardverom s kojim je Windows Vista već kompatibilna. Windows 7 je dobio podršku za višestruki dodir, redizajniranu Windows ljusku sa nadograđenim taskbarom, kućni mrežni sistem zvani *HomeGroup*, i poboljšanja performansi.

Windows 8, nasljednik Windowsa 7, generalno je izdat 26. oktobra 2012. Napravljen je veliki broj značajnih izmjena na Windowsu 8, uključujući predstavljanje korisničkog interfejsa zasnovanog na Microsoftovom Metro dizajnu sa optimizacijama za uređaje na dodir poput tableta i računara baze *sve-u–jednom*. Ove izmjene uključuju Start ekran koji koristi velike ikone koje su podobnije za interakcije na dodir i dopuštaju prikazivanje kontinualno ažuriranih informacija, kao i novi razred *“app“*–ova koje su primarno dizajnirane za korištenje na uređajima na dodir. Ostale izmjene uključuju pojačanu integraciju sa *cloud* servisima i ostalim mrežnim platformama (poput društvenih mreža i Microsoftovih servisa – *SkyDrive* i *Xbox Live*), *Windows Store* servis za distribuiranje softvera, te nova varijanta poznata kao *Windows RT* za korištenje na uređajima koji koriste ARM arhitekturu. Nadogradnja za Windows 8, nazvana Windows 8.1, izdata je 17. novembra 2013, te uključuje mogućnosti poput novih veličina ikona, dublju SkyDrive integraciju, te više drugih revizija.

30. septembra 2014, Microsoft je objavio Windows 10 kao nasljednika Windowsu 8.1. Windows 10 se izdaje krajem 2015. i adresira mane u korisničkom interfejsu koji je sprva predstavljen sa Windowsom 8. Izmjene uključuju povratak Start menija, virtualni desktop sistem, te mogućnost pokretanja Windows Store aplikacija unutar desktop okruženja umjesto u "preko–cijelog–ekrana" metro načinu rada.

#### Višejezička podrška

Višejezička podrška također je ugrađena u Windows. Jezik za tastaturu i interfejs može biti izmijenjen preko kontrolne table *Region and Language*. Komponente za sve podržane jezike unosa, kao što su *Input Method Editori*, automatski su instalirane tokom Windows instalacije (u Windowsu XP i ranijim, datoteke za istočne azijske jezike, poput kineskog, te skripte zdesna–ulijevo, poput arapskog, trebaju biti instalirane zasebno, također iz iste kontrolne ploče). IME–ovi treće strane također mogu biti instalirani ako korisnik smatra da mu je jedan nedovoljan za njegove potrebe.

Jezici interfejsa za operativni sistem su besplatni za preuzimanje, ali su neki jezici ograničeni za određena izdanja Windowsa. *Language Interface Pack*–ovi (LIP–ovi) redistributabilni su i mogu biti preuzeti sa Microsoftovog *Download Centera* i instalirani za bilo koje izdanje Windowsa (XP i kasnije) – oni prevode većinu Windowsovog interfejsa, ali ne u potpunosti, te zahtjevaju određeni bazni jezik (jezik s kojim je Windows originalno izdat). Ovo se koristi za većinu jezika u nadolazećem tržištu. *Full Language Packs*, koji potpuno prevode operativni sistem, dostupni su jedino za određena izdanja Windowsa (Ultimate i Enterprise izdanja sistema Windows Vista i 7, te svih izdanja Windowsa 8, 8.1 i RT osim *Single Language*). Oni ne zahtjevaju posebni bazni jezik, te se općenito koriste za više popularne jezike poput francuskog i kineskog. Ovi jezici ne mogu biti preuzeti preko *Download Centera*, već su dostupni kao opcionalne nadogradnje kroz servis *Windows Update* (osim kod Windowsa 8).

Jezik interfejsa instaliranih aplikacija nije obuhvaćen izmjenama u Windowsovom jeziku intefejsa. Dostupnost jezika zvaisi od razvojnika aplikacija.

Windows 8 i Windows Server 2012 predstavljaju novu jezičku kontrolnu ploču gdje jezik interfejsa i jezik unosa mogu biti simultano izmijenjeni, te jezički paket, nezavisno od tipa, može biti preuzet sa centralne lokacije. Aplikacija *PC Settings* u sistemima Windows 8.1 i Windows Server 2012 R2 također uključuje kontra–podešenja za ovo. Mijenjanjem jezika interfejsa također se mijenja jezik prethodno instaliranih Windows Store aplikacija (to su Mail, Mape i Vijesti) i određene druge aplikacije koje pravi Microsoft (poput Remote Desktop). Ograničenja iznad za jezičke pakete su ipak jednaka u učinku, osim što potpuni jezički paketi mogu biti instalirani na bilo koje izdanje osim *Single Language*, što je namijenjeno nadolazećem tržištu.

#### Podrška platforme

Windows NT, koji je uključivao podršku za nekoliko različitih platformi prije x86-baznog osobnog računara, postao je dominantan u poslovnom svijetu. Windows NT 4.0 i njegovi prethodnici podržavali su PowerPC, DEC Alpha i MIPS R4000 (iako neke druge platforme implementiraju 64-bitno računarstvo, operativni sistem tretrao ih je kao 32-bitne). Ipak, Windows 2000, nasljednik Windowsa NT 4.0, ukinuo je podršku za sve platforme osim za treću generaciju x86 (poznatu kao IA-32) ili nove u 32-bitnom načinu. Klijentska linija Windows NT porodice i dalje se pokreće na IA-32, iako je linija Windows Servera prestala podržavati ovu platformu izdavanjem sistema Windows Server 2008 R2.

Sa predstavljanjem Itanium arhitekture (IA-64), Microsoft je predstavio nove verzije Windowsa radi podržavanja istog. Itanium verzije sistema Windows XP i Windows Server 2003 su izdate istovremeno kao i njihove x86 kontra–verzije. *Windows XP 64-Bit Edition*, izdat 2005, zadnji je Windows klijentski operativni sistem koji podržava Itanium. Windows Server linija nastavila je podržavati ovu platformu sve do sistema Windows Server 2012; Windows Server 2008 R2 je zadnji Windows koji podržava Itanium arhitekturu.

25. aprila 2005, Microsoft je izdao Windows XP Professional x64 Edition i Windows Server 2003 x64 radi podrške za x86-64 (ili jednostavno x64), osme generacije x86 arhitekture. Windows Vista je bila prva klijentska verzija Windowsa NT koja je izdata simultano u IA-32 i x64 izdanjima. x64 je i dalje podržan.

Izdanje Windowsa 8 poznato kao Windows RT namjenski je kreirano za računare sa ARM arhitekturom.

### Windows CE

Zadnja trenutna verzija sistema Windows CE, Windows Embedded Compact 7, prikazujući koncept korisničkog interfejsa programa *Media Player*.
Windows CE (službeno poznat kao *Windows Embedded Compact*), verzija je Windowsa koja se pokreće na minimalističnim računarima, kao što su satelitski navigacijski sistemi i neki mobilni uređaji. Windows Embedded Compact je zasnovan na svom vlastitom kernelu, nazvan Windows CE kernel. Microsoft licencira Windows CE za OEM–ove i proizvođače uređaja. OEM–ovi i proizvođači uređaja mogu modificirati i kreirati vlastite korisničke interfejse i iskustva, sve dok Windows CE omogućava tehničku osnovu da se to uradi.

Windows CE je korišten u Dreamcastu zajedno sa Seginim vlastitim operativnim sistemom za konzolu. Windows CE je bio jezgro od kojeg je deriviran Windows Mobile. Njegov nasljednik, Windows Phone 7, bio je zasnovan na komponentama iz sistema Windows Embedded CE 6.0 R3 i Windows CE 7.0. Windows Phone 8 je, ipak, zasnovan na istom NT-kernelu kao i Windows 8.

Windows Embedded Compact treba razlikovati od sistema Windows XP Embedded ili Windows NT 4.0 Embedded, modularnim izdanjima Windowsa zasnovanim na Windows NT kernelu.

### Xbox OS

Xbox OS je neslužbeno ime dato verziji Windowsa koji se pokreće na konzoli Xbox One. Specifičnija je implementacija sa naglaskom na virtualizaciju (korištenjem Hyper-V) jer istovremeno pokreće tri operativna sistema odjednom, sastojeći se od jezgrenog operativnog sistema, drugog implementiranog za igre te trećeg za "više–kao–Windows" okolinu i aplikacije.

## Hronologija izdanja

prikažiVremenska linija Windowsa: Tabela

| Datum izdavanja | Ime proizvoda | Posljednja verzija | Status podrške | Posljednja verzija Internet Explorera | Posljednja verzija DirectX–a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Novembar 1985. | Windows 1.01 | 1.01 | Nepodržan | N/A | N/A |
| Novembar 1987. | Windows 2.03 | 2.03 | Nepodržan | N/A | N/A |
| Maj 1988. | Windows 2.10 | 2.10 | Nepodržan | N/A | N/A |
| Mart 1989. | Windows 2.11 | 2.11 | Nepodržan | N/A | N/A |
| Maj 1990. | Windows 3.0 | 3.0 | Nepodržan | N/A | N/A |
| Mart 1992. | Windows 3.1 | 3.1 | Nepodržan | 5 | N/A |
| Oktobar 1992. | Windows For Workgroups 3.1 | 3.1 | Nepodržan | 5 | N/A |
| Juli 1993. | Windows NT 3.1 | NT 3.1 | Nepodržan | 5 | N/A |
| Decembar 1993. | Windows For Workgroups 3.11 | 3.11 | Nepodržan | 5 | N/A |
| Januar 1994. | Windows 3.2 | 3.2 | Nepodržan Izdat jedino na pojednostavljenom kineskom jeziku | 5 | N/A |
| Septembar 1994. | Windows NT 3.5 | NT 3.5 | Nepodržan | 5 | N/A |
| Maj 1995. | Windows NT 3.51 | NT 3.51 | Nepodržan | 5 | N/A |
| August 1995. | Windows 95 | 4.0.950 | Nepodržan | 5.5 | 6.1 |
| Juli 1996. | Windows NT 4.0 | NT 4.0.1381 | Nepodržan | 6 | 6.1 |
| Juni 1998. | Windows 98 | 4.10.1998 | Nepodržan | 6 | 6.1 |
| Maj 1999. | Windows 98 SE | 4.10.2222 | Nepodržan | 6 | 9.0c |
| Februar 2000. | Windows 2000 | NT 5.0.2195 | Nepodržan | 6 | 9.0c |
| Septembar 2000. | Windows ME | 4.90.3000 | Nepodržan | 6 | 9.0c |
| Oktobar 2001. | Windows XP | NT 5.1.2600 | Nepodržan | 8 | 9.0c |
| Mart 2003. | Windows XP 64-bit Edition (IA-64) | NT 5.2.3790 | Nepodržan | 6 | 9.0c |
| April 2003. | Windows Server 2003 | NT 5.2.3790 | Proširena podrška za SP2 do 14. jula 2015. (RTM i SP1 nepodržani). | 8 | 9.0c |
| April 2005. | Windows XP Professional x64 Edition (x86-64) | NT 5.2.3790 | Nepodržan | 8 | 9.0c |
| Juli 2006. | Windows Fundamentals for Legacy PCs | NT 5.1.2600 | Nepodržan | 8 | 9.0c |
| Novembar 2006 (za kompanije) Januar 2007 (maloprodaja) | Windows Vista | NT 6.0.6002 (SP2) | Proširena podrška za SP2 do 11. aprila 2017 (RTM i SP1 nepodržani) | 9 | 11 |
| Juli 2007. | Windows Home Server | NT 5.2.4500 | Nepodržan | 8 | 9.0c |
| Februar 2008. | Windows Server 2008 | NT 6.0.6002 (SP2) | Produžena podrška za SP2 do 11. aprila 2017. (RTM i SP1 nepodržani) | 9 | 11 |
| Oktobar 2009. | Windows 7 i Windows Server 2008 R2 | NT 6.1.7601 (SP1) | Trenutna | 11 | 11 |
| April 2011. | Windows Home Server 2011 | NT 6.1.8400 | Trenutna | 9 | 11 |
| Septembar 2012. | Windows Server 2012 | NT 6.2.9200 | Trenutna | 10 | 11 |
| Oktobar 2012. | Windows 8 | NT 6.2.9200 | Trenutna | 10 | 11 |
| Oktobar 2013. | Windows 8.1 i Windows Server 2012 R2 | NT 6.3.9600 | Trenutna | 11 | 11 |

prikažiVremenska linija Windowa: Trakasti dijagram

Unable to compile EasyTimeline input:

EasyTimeline 1.90

Timeline generation failed: More than 10 errors found

Line 28: at:18/06/2026 color:today width:0.1

- LineData attribute 'at' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 32: from:25/11/2013 till:18/06/2026 shift:(20,-5) textcolor:mytext text:Windows Server 2012 R2

- Plotdata attribute 'till' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 34: from:18/06/2026 till:09/01/2018

- Plotdata attribute 'from' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 41: from:13/11/2013 till:18/06/2026 shift:(20,-5) textcolor:mytext text:Windows 8.1

- Plotdata attribute 'till' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 43: from:18/06/2026 till:09/01/2018

- Plotdata attribute 'from' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 50: from:01/05/2013 till:18/06/2026 shift:(5,-5) textcolor:mytext text:Windows Embedded 8

- Plotdata attribute 'till' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 52: from:18/06/2026 till:10/07/2018

- Plotdata attribute 'from' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 59: from:31/10/2012 till:18/06/2026 shift:(0,-5) textcolor:mytext text:Windows 8

- Plotdata attribute 'till' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 61: from:18/06/2026 till:12/01/2016

- Plotdata attribute 'from' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 67: from:30/10/2012 till:18/06/2026 shift:(-20,-5) textcolor:mytext text:Windows Server 2012

- Plotdata attribute 'till' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

Line 69: from:18/06/2026 till:09/01/2018

- Plotdata attribute 'from' invalid.

```
 Date '18/06/2026' not within range as specified by command Period.

```

* pogledaj
* razgovor
* uredi

 Windows porodično drvo
## Tržišni udio

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Izvor | Novi tržišni udio | Globalne statistike | W3 brojač |
| Datum | Septembar 2014 |
| Sve verzije | 91,93% | 88,2% | 62,72% |
| Windows 7 | 52,71% | 54,86% | 40,81% |
| Windows XP | 23,87% | 14,4% | 8,93% |
| Windows 8.1 | 6,67% | 8,95% | 5,93% |
| Windows 8 | 5,59% | 6,85% | 4,41% |
| Windows Vista | 3,07% | 3,14% | 2,64% |
| Windows 2000 | 0,02% | — | — |

## Sigurnost

Korisničke verzije Windowsa su originalno dizajnirane za jednostavno korištenje na jednokorisničkom osobnom računaru bez mrežne konekcije, te nemaju sigurnosne mogućnosti ugrađene od samog početka. Ipak, Windows NT i njegovi nasljednici dizajnirani su radi sigurnosti (uključujući one na mreži) i višekorisničkih računara, ali nisu bili isprva dizajnirani sa internetskom sigurnošću, jer kako je prvi računar razvijen u ranim devedesetim – upotreba interneta je bila manje zastupljena.

Ovi problemi dizajna u kombinaciji sa programerskim greškama (npr. *buffer overflow*), kao i popularnost, znače da je Windows česta meta računarskih crva i virusa. U junu 2005, Bruce Schneierov *Counterpane Internet Security* objavio je da je Windows dočekao preko 1.000 novih virusa i crva u prethodnih šest mjeseci. U 2005, Kaspersky Lab je našao oko 11.000 zlonamjernh programa—virusa, Trojanaca, "stražnjih vrata", te "exploita" napisanih za Windows.

Microsoft izdaje sigrnosne zakrpe kroz svoj *Windows Update* servis otpilike jednom mjesečno (obično svakog drugog utorka u mjesecu), iako su kritične nadogradnje dostupne u kraćim intervalima kad je potrebno. U verzijama Windowsa Windows 2000 SP3 i Windows XP i nakon njih, nadogradnje mogu biti automatski preuzete i instalirane ako korisnik to odabere. Kao rezultat, servisni paket 2 za Windows XP, kao i servisni paket 1 za Windows Server 2003, instalirani su od strane korisnika brže nego što bi drugačije moglo biti.

Dok su Windows 9x serije nudile opciju imavanja profila za višestruke korisnike, nisu imali koncept privilegije pristupa, te nisu dopuštali konkurentski pristup; te tako nisu bili istinski višekorisnički operativni sistemi. U dodatku, implementirali su samo djelomičnu zaštitu memorije. Bili su u vezi s tim naširoko kritizirani zbog nedostataka sigurnosti.

Serije Windows NT operativnih sistema, u kontrastu, istinski su višekorisnički, te implementiraju apsolutnu memorijsku zaštitu. Ipak, dosta višekorisničkih prednosti poništeno je činjenicom da je prvi korisnički račun, prije sistema Windows Vista, koji je pravljen tokom instalacionog procesa, bio administrator, što je bilo uobičajeno za sve nove račune. Iako Windows XP nije imao ograničene račune, većina kućnih korisnika nije mijenjala prava računa na ona slabija – djelomično zbog broja programa koji su nepotrebno zahtijevali administratorska prava – tako da je većina kućnih korisnika bila na administratorskom računu sve vrijeme.

Windows Vista mijenja ovo uvođenjem sistema privilegija zvanim *User Account Control*. Prilikom logiranja kao standardni korisnik, sesija se kreira i tokenu su date samo najosnovnije privilegije. Na ovaj način nova sesija ne može praviti izmjene koje bi utjecale na cjelokupni sistem. Prilikom logiranja kao korisnik iz Administratorske grupe, dva odvojena tokena se dodjeljuju. Prvi token sadrži sve privilegije tipično dodijeljene administratoru, a drugi token je ograničen, jednak onom standardnom. Korisničke aplikacije, uključujući Windows Shell, startuju se sa ograničenim tokenom, rezultirajući u slabijem privilegijskom okružnju čak i pod administratorskim računom. Kada aplikacija zahtijeva veće privilegije, ili kad se pokreću preko "Run as administrator", UAC će postaviti dijaloški okvir upravlja dopuštanjima, te ako se daju validni podaci (uključujući administratorske podatke ako korisnik koji zahtijeva pokretanje nije iz administratorske grupe), pokrenut će se proces korištenjem neograničenog tokena.

### Dopuštenja za datoteke

Sve verzije Windowsa od Windowsa NT 3 bile su zasnovane na sistemu datoteka sa sistemom dopuštenja koji je označavan kao AGLP (Accounts, Global, Local, Permissions) AGDLP koji u suštini ima dalje druge 'globalne grupe' kao članove gdje su dopuštenja datoteka primijenjena na datoteku/direktorij u obliku 'lokalne grupe'. Ove globalne grupe kasnije drže ostale grupe ili korisnike zavisno od verzije Windowsa koja se koristi. Ovaj sistem varira od ostalih proizvođača kao što su Linux i NetWare zbog 'statičkog' dodjeljivanja koja se primjenjuje na datoteku i direktorij. Ipak, korištenjem ovog procesa, AGLP/AGDLP/AGUDLP dopušta malom broju statički dopuštenja da budu primijenjena i dopušta jednostavne izmjene računskim grupama bez ponovnog primjenjivanja dopuštenja datoteka nad datotekama i direktorijima.

### Windows Defender

Na 6. januar 2005, Microsoft je izdao beta verziju *Microsoft AntiSpyware*–a, zasnovan na prethodno izdatom Giant AntiSpyware–u. Na 14. februar 2006, Microsoft AntiSpyware je postao Windows Defender sa izdavanjem verzije Beta 2. Windows Defender je besplatni program dizajniran za zaštitu protiv spyware–a i ostalog neželjenog softvera. Korisnici Windowsa XP i Windowsa Server 2003 koji imaju istinsku kopiju Microsoft Windowsa mogu besplatno preuzeti program sa stranice Microsofta, a Windows Defender se lansira kao dio operativnih sistema Windows Vista i 7. U Windowsu 8, Windows Defender i Microsoft Security Essentials su kombinirani u jedan program, nazvan, pogađajte, Windows Defender. Zasnovan je na Microsoft Security Essentialsu, posuđujući njegove mogućnosti i korisnički interfejs. Iako je inače uključen, može se isključiti kako bi se koristilo neko drugo protivvirusno rješenje. Windows Malicious Software Removal Tool i opcionalni Microsoft Safety Scanner dvije su druge verzije koje nudi Microsoft.

### Analiza treće strane

U članku zasnovanom na izvještaju iz Symanteca, internetnews.com je za Microsoft Windows naveo da ima "najmanji broj zakrpa i najkraće vrijeme razvoja zakrpe od pet operativnih sistema koje su nadgledali u zadnjih šest mjeseci godine 2006."

Studija, koju je proveo Kevin Mitnick i marketinško–komunikacijska kompanija Avantgarde u 2004, našla je da je nezaštićena i nezakrpljena verzija Windows XP sistema sa SP1 trajala samo 4 minute na internetu prije nego je oštećena, dok nezaštićen i nezakrpljen Windows Server 2003 sistem pada nakon 8 sati provedenih na internetu. Ova studija se ne odnosi na Windows XP sisteme koji imaju SP2 nadogradnju (izdatu kasne 2004.), koja je mnogo unaprijedila sigurnost Windowsa XP. Računar koji je pokretao Windows XP Service Pack 2 nije bio oštećen. AOL–ova *National Cyber Security Alliance Online Safety Study* u oktobru 2004. odredila je da su 80% korisnika Windowsa inficirani barem jednim spyware/adware proizvodom. Dosta je dokumentacije dostupno koja opisuje kako povećati sigurnost proizvoda za MS Windows. Tipične sugestije uključuju pokretanje Microsoft Windowsa iza hardverskog ili softverskog vatrozida, pokretanje anti-virusa i anti-spyware softvera, te instaliranje zakrpa kada postanu dostupne preko Windows Updatea.

## Alternativne implementacije

Sa porastom popularnosti operativnog sistema, izdat je veliki broj aplikacija koje teže omogućiti kompatibilnost sa Windows aplikacijama, bilo kao sloj kompatibilnosti za drugi operativni sistem, ili kao samostalni sistem koji može pokretati softver zapisan za Windows iz kutije. Ovi uključuju:

* **Wine** –Besplatna implementacija otvorenog–koda Windows API–ja, dopušta pokretanje većine Windows aplikacija na platformama zasnovanim na x86, uključujući UNIX, Linux i macOS. Wine razvojnici opisuju ga kao "sloj kompatibilnosti" i koriste API–je u stilu Windowsa da simuliraju Windows okolinu.
	+ **CrossOver** – Wine paket sa licenciranim fontovima. Njegovi razvojnici su regularni doprinosioci za Wine, te se fokusiraju na Wine koji pokreće službeno podržane aplikacije.
	+ **Darwine** – port za Wine sistem macOS-a i Darwina. Operira pokretanjem Wine–a na QEMU.
	+ **Linux Unified Kernel** – Skup zakrpa na Linuxov kernel dopuštajući pokretanje prvorazrednih Windows izvršnih datoteka u Linuxu (koristeći Wine DLL–ove), pokretanje drajvera Windowsa i veću brzinu u odnosu na interpretirani Wine.
* **ReactOS** – operativni sistem otvorenog koda koji teži pokretati isti softver kao i Windows, isprva dizajniran za simulaciju Windowsa NT 4.0, sada teži dobiti kompatibilnost Windowsa 7. U fazi razvoja je od 1996.
* **Linspire** – prethodno LindowsOS, komercijalna Linux distribucija isprva kreirana s ciljem pokretanja većine softvera za Windows. Promijenio je ime u Linspire nakon slučaja Microsoft v. Lindows. Prekinut radi ustupanja mjesta Xandros Desktopu.
* **Freedows OS** – pokušaj kreiranja klona otvorenog koda za Windows platforme x86, koja teži da bude izdata pod licencom GNU GPL. Počevši 1996. od strane Reece K. Sellin, projekt nikad nije završen, dolazeći samo do dijela diskusija o dizajnu koji je isticao veliki broj novih principa, sve dok nije suspendiran 2002.

## Također pogledajte

* Windows NT

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službena stranica
	+ Windows Blogs
* MSDN – Razvojna mreža Microsofta
* Windows Client Developer Resources
* Hronologija Microsoft Windowsa
* Pearson Education, InformIT – Historija Microsoft Windowsa
* Microsoft Windows 7 za vlade