Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bliski istok

Bliski istok
**Bliski istok** je sačinjen od država na južnom i istočnom dijelu Sredozemnog mora te se pruža od Sredozemnog mora do Perzijskog zaljeva. Bliski istok je podregion Afrike i Evroazije tj. Azije i Sjeverne Afrike. Tri osnovne kulture Bliskog istoka su perzijska, arapska i turska. Ove tri različite kulturne jedinice također imaju i korjenito različite jezike i narodnosti tj. perzijska, turska, i arapska.

Većina definicija koja podrazumjeva Bliski istok se odnosi na grupu nacija od jugozapadne Azije od Irana do Egipta pa je po tome Egipat također dio Bliskog Istoka dok se ostale sjevernoafričke države kao što su Libija, Tunis i Maroko podrazumijevaju dijelom sjevernoafričkih nacija.

## Definicije pojma

Encyclopædia Britannica definiše da Bliski Istok uključuje: Bahrein, Kipar, Egipat, Pojas Gaze, Iran, Irak, Palestinu, Izrael, Jordan, Kuvajt, Liban, Libiju, Oman, Katar, Saudijsku Arabiju, Sudan, Siriju, Tursku, Ujedinjene Arapske Emirate, Zapadnu obalu, i Jemen.

FAO slično definira ovo područje, ali u njega uključuje i Afganistan a isključuje države u sjevernoj Africi i teritorije Palestine. Prema navodima National Geographica, pojmovi *Bliži* istok (engl. *Near East*) i *Bliski* istok (engl. *Middle East*) obuhvataju iste teritorije i *općenito su prihvaćeni da obuhvataju države na Arapskom poluostrvu, Kipar, Egipat, Irak, Iran, Izrael, Jordan, Liban, Palestinu, Siriju i Tursku*.

## Također pogledajte

* Levant
* Mašrek
* Mesopotamija
* Jugozapadna Azija

## Reference

Nedovršeni članak Bliski istok koji govori o **geografiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Sunčevo zračenje

Sunčevo zračenje kroz oblake (primjer krepuskularnih zraka)
Direktno **Sunčevo zračenje** je količina energije izražena u kalorijama koja u jednoj minuti dospije na horizontalnu površinu Zemlje po 1 cm2. Zavisi od količine vodene pare i koncentracije lebdećih čestica u atmosferi, te od upadnog ugla Sunčevih zraka, a vrlo je važan i utjecaj reljefa, geografske širine te rasporeda kopna i mora.

Direktno Sunčevo zračenje je značajnija toplotna energija koja utječe na bioklimatske procese na Zemlji. Ono ima svoj dnevni hod; njegove najveće vrijednosti su oko podneva, kad je Sunce u zenitu (odnosi se na tropske i umjerene geografske širine). Najveće vrijednosti s aspekta godišnjeg hoda ima tokom ljetnog solsticija pri vedrom vremenu (odsustvo vodene pare u zraku), a najmanje vrijednosti ima u polarnim područjima sjeverno i južno od polarnika, kada tokom zime vlada polarna noć.

Velika koncentracija vodene pare u troposferi iznad ekvatorijalnih područja (Amazon, bazen Konga) i prostranih okeana značajno umanjuje efekt direktnog Sunčevog zračenja, čak i do 50%.

Najveće vrijednosti trajanja Sunčevog zračenja pokazuju kontinentalna područja Sahare, Iranske visoravni, Arizone, sjevernog Meksika tokom juna (sjeverna hemisfera), a u decembru pustinje u Zapadnoj Australiji te Kalahari u Africi (južna hemisfera).

## Također pogledajte

* Krepuskularne zrake
* Zemljina atmosfera
* Difuzna radijacija Zemlje
* Globalna radijacija
* Svjetlost
* Svjetlosni izvori
* Ozonska rupa
* Godišnje doba

## Vanjski linkovi

*
*
*
*