# Nacionalna biblioteka Grčke

Nacionalna biblioteka Grčke| Εθνική Βιβλιοθήκη της Ελλάδος |
| Zgrada Nacionalne biblioteke |
| Otvorena | 1832 (1832) |
| Lokacija | Atina, Grčka |
| Koordinate | ﻿ / ﻿ |
| Predmeti | Knjige, žurnali, novine, časopisi, multimedija i rukopisi |
| Vrsta | Nacionalna biblioteka |
| Veličina | više od 1 milion predmeta |
| Direktor | Fillipos Tsimpoglou |
| Veb-sajt | nlg.gr |

**Nacionalna biblioteka Grčke** (grčki: Εθνική Βιβλιοθήκη της Ελλάδος) jest glavna javna biblioteka Grčke, koja se nalazi u Atini. Osnovao ju je Ioannis Kapodistrias 1832, a njena misija je locirati, prikupiti, organizovati, opisati i sačuvati trajne dokaze grčke kulture i njenog usvajanja tokom vremena. Biblioteka osigurava jednak pristup ovim predmetima na osnovu slobode znanja, informacija i istraživanja. Na čelu biblioteke je generalni direktor koji ima mandat od četiri godine. Upravni odbor ima sedam članova s mandatom od tri ili četiri godine.

## Historija

Prvobitna ideja za osnivanje Nacionalne biblioteke potekla je od grkofila Johanna Jakoba Mayera, u članku iz augusta 1824. u njegovim novinama *Ellinika Chronika*, objavljenom u Mesolongiju, gdje su Mayer i Lord Byron promovisali nezavisnost Grčke. Mayerovu ideju je 1829. implementirala nova grčka vlada Joanisa Kapodistriasa, koja je grupisala Nacionalnu biblioteku sa drugim intelektualnim institucijama kao što su škole, nacionalni muzeji i štamparije. Sve su bile smještene u zgradi (koja je tada korištena kao sirotište) na ostrvu Egina i pod nadzorom Andreasa Moustoksidisa, koji je postao predsjednik komiteta sirotišta, direktor *Nacionalnog arheološkog muzeja Atene* i direktor *Nacionalnog arheološkog muzeja* u Atini, te direktor *Nacionalne škole*.

Krajem 1830. biblioteka, koju je Moustoksidis nazvao Nacionalnom bibliotekom, imala je 1018 svezaka štampanih knjiga, koje su prikupljene od Grka i ljubitelja grčke kulture. Godine 1834. biblioteka je premještena u Atinu, novu prijestolnicu, i prvo je bila privremeno smještena u javnom kupatilu na rimskoj Agori u Atini, a zatim u crkvi Panagia Gorgoepikoos.

Kolekcija se brzo povećavala. Pored kupovine knjiga iz privatnih biblioteka, pod nadzorom Dimitrisa Postolakasa (1.995 tomova), biblioteka je prihvatila mnoge velike donacije knjiga, poput jedne od Christoforosa i Konstantinosa Sakelariosa (5.400 tomova) i jedne od Markosa Renierisa (3.401 tom).

Godine 1842. Javna biblioteka se spojila s bibliotekom Atinskog univerziteta (15.000 tomova) i bila smještena sa zbirkom novca u novoj zgradi Otonovog univerziteta. Prvi direktor novoproširene ustanove (tada nazvan "predsjednik") bio je Georgios Kozakis-Typaldos, koji je zadržao posao do 1863. U to vrijeme biblioteka je obogaćena značajnim donacijama i rijetkim knjigama na stranim jezicima širom Evrope. Kraljevskom poveljom iz 1866. dvije biblioteke su se spojile i postale *Nacionalna biblioteka Grčke*. Od 1877. do 1910. direktor je bio Michael Deffner.

Kamen temeljac položen je 16. marta 1888. za novu neoklasicističku mermernu zgradu. Zgradu su finansirala tri brata iz dijaspore rođena u Kefalonu, Panagis, Marinos i Andreas Vallianos. Dizajnirao ga je baron Theophil von Hansen, a njegovu izgradnju je nadgledao Ernst Ziller. Biblioteka je ostala u starijoj zgradi Univerziteta sve do 1903, kada je preseljena u novi Vallianeion Megaron, u kojem se još uvijek dijelom nalazi biblioteka pored dvije druge zgrade, u Agia Paraskevi i Nea Halkidoni. Vallianeion Megaron čini dio Trilogije neoklasičnih zgrada u ulici Panepistimiou u centru Atine, uključujući Atinsku akademiju i originalnu zgradu Atinskog univerziteta.

## Zbirke

Nacionalna biblioteka Grčke sadrži preko milion jedinica, 300 miliona elektronskih izvora i preko 15.000 naslova novina i časopisa. Biblioteka ima 5.500 grčkih rukopisa, što je jedna od najvećih kolekcija grčkih pisama. Tu su i mnoge krizobule i arhive grčke revolucije.

Među fondovima biblioteke nalazi se kodeks četiri evanđelja koja se pripisuju pisaru Mateju; uncijalni kodeks sa fragmentom evanđelja po Mateju iz 6. stoljeća (Uncial 094), *Flora Graeca Sibthorpiana* engleskog botaničara Johna Sibthorpa; *Charta of Greece Rigas Velestinlis*; Veliki etimološki rječnik, historijski vizantijski rječnik; i prvo objavljivanje Homerovih epova i himni.

U biblioteci se nalaze i neki drugi rukopisi, kao što su Uncijal 075, Uncijal 0161, Minuskul 798.

Biblioteka također ima preko 4.000 umjetničkih djela, oko milion arhivskih dokumenata iz javnih i privatnih kolekcija, 10.000 postera, mapa, papirusa, muzičkih partitura i mikrofilmova.

## Preseljenje u zaljev Phaleron

Zgrada *Vallianeion Megaron* dugo je bila nedovoljna zbog ograničenog prostora i tehnoloških zahtjeva. Iako će i dalje imati neke od svojih trenutnih funkcija, najveći dio biblioteke 2018. premješten je u novu zgradu od 22.000 kvadratnih metara u Kulturnom centru Fondacije Stavros Niarchos u zaljevu Faleron "Delta". Delta od 20 hektara je područje uz obalu koje je nekada bilo domaćin atinske trkačke staze, koju je za Olimpijske igre u Atini 2004. zamijenio Olimpijski konjički centar Markopoulo. Italijanski arhitekta Renzo Piano predložio je radikalno novi plan za Nacionalnu biblioteku i Nacionalnu operu Grčke, a projekat je finansirala Fondacija Stavros Niarchos i donirala grčkoj državi. Zgrade bliznakinje integrisane su u uređeni park sa autohtonom mediteranskom florom i sadrže opsežne objekte za obnovljivu energiju i centralni trg oko 30 metara širokog kanala morske vode. Radovi na projektu započeli su 2012, a završen je 2016.

## Udruženja

Grčka ima jedno nacionalno bibliotečko udruženje, *Udruženje grčkih bibliotekara i informatičara (AGLIS)*. AGLIS je osnovan 1968. i predstavlja grčke bibliotekare u *Međunarodnoj federaciji bibliotečkih udruženja i institucija (IFLA)*. AGLIS je također član *Evropskog biroa udruženja biblioteka, informacija i dokumenata (EBLIDA)*. u proljeće 2021, AGLIS se udružio sa *Organizacijom za upravljanje nasljeđem (HMO)* kako bi poboljšao svoju sposobnost da zadovolji potrebe grčkih biblioteka i njihovih pokrovitelja.

## Reference

## Dodatna literatura

* Brock, Sebastian P. (1966). "The Syriac Manuscripts in the National Library, Athens". *Le Muséon*. **79**: 165–185.

## Vanjski linkovi

* Εθνική Βιβλιοθήκη της Ελλάδος na grčkom