Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Upravni oblik

**Upravni oblik**, **političko uređenje** ili **oblik vladavine** (za koji se ponekad koriste i izrazi **društveno uređenje**, odnosno **poredak**) je naziv za sistem institucija koje čine vlast u nekoj državi.

Politički poredak ne mora funkcionirati, niti biti uspostavljen u praksi da bi ga se moglo kvalificirati kao takav, odnosno može postojati u domeni političke teorije.

## Tipovi političkog uređenja

U današnjem svijetu se države obično dijele na po slijedećim političkim uređenjima:

* Parlamentarna (partitokratska) republika
* Republika s polupredsjedničkim sistemom
* Republika s predsjedničkim sistemom
* Republika s dvostranačkom ili jednopartijskom vladavinom
* Ustavna, parlamentarna monarhija
* Apsolutna monarhija
* Vojna hunta

Svaki od ovih državnih uređenja su više ili manje demokratska, tj. nedemokratska.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Types of Governments from Historical Atlas of the 20th Century
* Other classifications examples from Historical Atlas of the 20th Century
*
# Papinska Država

**Papinska Država** (italijanski: *Stato della Chiessa*), bilo je historijsko područje sa obilježjima države, pod papinskom upravom osnovano 754. godine, a postojala je sa prekidima do 1870. Sjedište rimskog pape (Rim) u ranom srednjem vijeku bilo je pod vlašću Bizanta. Zbog napada Langobarda na Rim papa Stjepan II je 752. pozvao u pomoć franačkog kralja Pipina Malog. Pipin je odbio Langobarde i poklonio papi osvojene oblasti 756. i time je udario temelje Papinskoj državi. Novonastala Papinska država obuhvatala je Rim sa okolinom, Ravenski egzarhat i Kampanju.

Karlo Veliki (756-814), poslije krunisanja za cara 800. poklonio je papi nova područja, pa je Papinska Država tada obuhvatala Rimsko vojvodstvo sa Sabinom, Pentapolis s Ankonom, Osimom i Umakom, područje Peruđe, Ravenski egzarhat s Bolonjom, Ferarom i Imolom. Kasnije je u okrilje Papinske Države ušla i baština toskanske markgrofice Matilde.

U periodu 962. do 13. vijeka P. država je bila u okviru Svetog Rimskog carstva njemačke narodnosti. Od 1213. car Fridrik II je potvrdio papi Inoćentiju III (1198-1216) papinske posjede, te je time prestala carska vlast nad Papinskom državom.

U borbi za 'svjetsku prevlast' protiv francuskog kralja Filipa IV, papa Bonifacije VIII je poražen, a crkveno središte je premješteno iz Rima u Avinjon (Avignon, Avinjonsko ropstvo papa), što je uslovilo veliki rascjep papstva (1378-1417).

Da bi svijetu dokazale da im svjetovni vladari nisu podarili državnu vlast pape su željele da uspostave svjetsko gospodstvo nad evropskim državama tvrdeći na osnovu Konstantinove darovnice (Konstantinova darovnica) da im je Konstantin Veliki (306-337) povjerio duhovnu i svjetovnu vlast nad zapadnoevropskim svijetom. zato su pape do 14. vijeka vodile borbu sa zapadnoevropskim vladarima oko supremacije.

## Također pogledajte

* Vatikan
* Konstantinova darovnica
* Sveto rimsko carstvo
# Entomologija

Entomološka kolekcija
**Entomologija** (grč. *entomo*: insekt i *logos*: nauka) je nauka o insektima. Zbog postojanja oko 1.3 miliona opisanih vrsta insekata koji čine dvije trećine svih živih organizama, starosti preko 400 miliona godina, brojne interakcije sa ljudima i drugim formama života na Zemlji, entomologija je veoma važna grana biologije. Iako tehnički neispravno, definicija entomologija se nekad koristi u slučaju proučavanja drugih organizama kao što su pauci, crvi i puževi. Entomologija je usko povezana sa mnogim granama nauke, kao što su genetika, biohemija, sistematika, fiziologija, ekologija, morfologija, paleontologija, antropologija, robotika, poljoprivreda, ishrana, forenzika i mnoge druge.

## Grane

* Apiologija – pčele
* Dipterologija – muhe
* Hemipterologija – polukrilci
* Koleopterologija – tvrdokrilci
* Lepidopterlogija – leptiri
* Mirmekologija – mravi
* Ortopterologija – skakavci
* Trihopterologija – vodeni moljci

## Reference

 Entomologija na Wikimedia Commonsu