Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nosač aviona

Indijski nosač aviona *Viraat*, bivši *Hermes*.
**Nosač aviona** je u najširem smislu svaki onaj brod s koga su u stanju uzlijetati, odnosno spuštati se avioni.

U užem smislu to je naziv za ratni brod koji služi kao pokretna zračna baza na moru te omogućava ratnim mornaricama i drugim vidovima oružanih snaga neke države da projiciraju zračnu moć bez potrebe za kopnenim bazama i infrastrukturom.

Prvi nosači aviona bio je *HMS Ark Royal* iz 1914. godine, britanski nosač hidroaviona s čije palube su mogli uzlijetati obični avioni. Nakon razvoja nosača aviona između dva svjetska rata, nosač aviona se u drugom svjetskom ratu pokazao daleko moćnijim i efikasnijim plovilom od bojnog broda, te postao novi kapitalni brod u najvećim svjetskim mornaricama.
Najmoderniji nosači aviona danas su američki nosači aviona klase Nimitz. Do sada proizvedeni su:

* USS Nimitz
* USS Dwight D. Eisenhower
* USS Carl Vinson
* USS Theodore Roosevelt
* USS Abraham Lincoln
* USS George Washington
* USS John C. Stennis
* USS Harry S. Truman
* USS Ronald Reagan
* USS George H. W. Bush

## Također pogledajte

* Nosač helikoptera
* Minsk World
# Cijan

| Cijan |
| --- |
|   |
| Nijanse cijana |
| Spektralne koordinate |
| Talasna dužina | 490–520 nm |
| Frekvencija | 610–575 THz |
| Koordinate boje |
| Heks. zapis | #00FFFF |
| sRGB**B**  (r, g, b) | (0, 255, 255) |
| CMYK**H**   (c, m, y, k) | (100, 0, 0, 0) |
| HSV       (h, s, v) | (180°, 100%, 100%) |
| Izvor | CSS3 CM L3 |
| **B**: Normalizirano na [0–255] (bajtova) **H**: Normalizirano na [0–100] (stotina) |

Rječnik iz 1889. opisuje boju cijan kao zelenoplavu
**Cijan** (iz grčkog: κύανoς, transliteracija: kýanos, u značenju "tamna plava materija") jest boja vidljivog dijela spektra. Talasna dužina boje u spektru je od 490 do 520 nm (između zelene i plave). U RGB-u ima vrijednost (0, 255, 255) decimalno ili 00FFFF heksadecimalno.

## Također pogledajte

* Narančasta

## Vanjski linkovi

*
*
# 308. p. n. e.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ | ◄ | 311. p. n. e. | 310. p. n. e. | 309. p. n. e. | **308. p. n. e.** |
307. p. n. e. |
306. p. n. e. |
305. p. n. e. |
► |
►► |
| **Decenije:**
◄ | 320te p. n. e. | 310te p. n. e. | **300te p. n. e.** | 290te p. n. e. |
280te p. n. e. |
► |
| **Vijekovi:**
◄ |
5. vijek p. n. e. |
**4. vijek p. n. e.** |
3. vijek p. n. e. |
► |

2026. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 2026 *MMXXVI* |
| Ab Urbe condita | 2779 |
| Asirski kalendar | 6776 |
| Bahá'í kalendar | 182–183 |
| Bengalski kalendar | 1433 |
| Berberski kalendar | 2976 |
| Budistički kalendar | 2570 |
| Burmanski kalendar | 1388 |
| Bizantijski kalendar | 7534–7535 |
| Kineski kalendar | 乙巳年 (Drveni Zmija) 4722 ili 4662     *— do —* 丙午年 (Vatreni Konj) 4723 ili 4663 |
| Koptski kalendar | 1742–1743 |
| Diskordijanski kalendar | 3192 |
| Etiopijski kalendar | 2018–2019 |
| Hebrejski kalendar | 5786–5787 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 2082–2083 |
|  - *Šaka Samvat* | 1948–1949 |
|  - *Kali Juga* | 5127–5128 |
| Holocenski kalendar | 12026 |
| Igbo kalendar | 1026–1027 |
| Iranski kalendar | 1404–1405 |
| Islamski kalendar | 1447–1448 |
| Džuče kalendar | 115 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 13 dana |
| Korejski kalendar | 4359 |
| Minguo kalendar | Tajvan 115 民國115年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2569 |
| Unixovo vrijeme | 1767225600–1798761599 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

## Događaji

## 308. p. n. e. u temama

## Rođeni

## Umrli

## Reference

## Vanjski linkovi
# 11. april

|  |
| --- |
| * Mar
* **April Maj
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 |

**11. april / travanj (11. 4)** jest 101. dan godine po gregorijanskom kalendaru (102. u prestupnoj godini). Do kraja godine ima još 264 dana.

## Događaji

* 1915 - Počelo prikazivanje Chaplinova legendarnog filma "Skitnica".
* 1979 – Tanzanijske trupe umarširale su uz podršku ugandskih grupa otpora u drugom Ugandsko-tanzanijskom ratu u glavni grad Ugande Kampalu i natjerale diktatora Idi Amina na bijeg u Saudijsku Arabiju.

## Rođeni

### 15. vijek

* 1492 – Margareta Angulemska, navarska kraljica i francuski poeta

### 18. vijek

* 1755 – James Parkinson, britanski ljekar i apotekar

### 19. vijek

* 1813 – Carl Jaenisch, rusko-finski šahist
* 1869 – Gustav Vigeland, norveški skulptor
* 1880 – Paula Wolf-Kalmar, austrijska šahistkinja.

### 20. vijek

* 1936 – Ivonka Survilla, bjeloruska političarka
* 1940 – Hasan Muratović, bosanskohercegovački poduzetnik i političar.
* 1943 – James Boyde, kanadski biatlonac
* 1953 – Branimir (Johnny) Štulić, jugoslavenski muzičar, frontmen grupe *Azra*
* 1966 – Lisa Stansfield, britanska pjevačica

### 21. vijek

* 2005 – Estere Volfa, latvijska biatlonka

## Umrli

* 1514 – Donato Bramante, italijanski arhitekt i slikar
* 1801 – Antoine de Rivarol, francuski pisac
* 1804 – Mikloš Küzmič, slovenski pisac, prevodilac i svećenik u Mađarskoj
* 1974 – Abraham Robinson, američki matematičar
* 1977 – Jacques Prévert, francuski pjesnik
* 1985 – Enver Hoxha, albanski političar i diktator
* 1992 – Josip Vidmar, kritičar, esejista, dramaturg, akademik, sudionik Narodnooslobodilačke borbe i prvi predsjednik Prezidija NR Slovenije
* 2014 – Sadudin Musabegović, bosanskohercegovački teoretičar umjetnost

## Praznici

* Svjetski dan Parkinsonove bolesti

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (11. april), BBC.co.uk (en)
* Na današnji dan (11. april), nytimes.com (en)
# Fuji

Fuji
**Fuji** (富士山 – čit. *Fudži-san*) najviša je vulkanska planina u Japanu. Smješten je na ostrvu Honshū, zapadno od Tokija, odakle se može vidjeti za vedrih dana. Tri mala grada okružuju planinu: Gotemba (istok), Fuji-Yoshida (sjever) i Fujinomija (jugozapad). Planina je poznata po snježnoj kapi, koja se zadržava tokom cijele godine, i često je korišteni motiv u umjetnosti.

## Geografija

Visok je 3.776 m, i okružena je sa pet jezera (Kawaguchi, Yamanaka, Sai, Motosu i Shoji), koji s obližnjim jezerom Ashi pružaju divan pogled s planine.

Fudži je najviši vulkan i najviša planina u Japanu. Nalazi se u blizini pacifičke obale centralnog Honšua. Fuji je ujedno i aktivni vulkan, a naučnici su dokazali četiri faze vulkanskih aktivnosti u stvaranju planine. Prva faza je *Sen-komitake*, nakon koje je uslijedila faza *Komitake-Fuji*. Otprilike 100.000 godina preko sloja Komitake-Fuji nastao je novi sloj, *"Stari Fuji"*. Za najnoviji sloj, *"Novi Fuji"*, pretpostavlja se da je star 10.000 godina. Vulkan je okarakteriziran kao aktivan, s malim rizikom od erupcije. Posljednja zabilježena erupcija dogodila se 1707, tokom Edo perioda.

## Etimologija

Fuji-san se u nekim nejapanskim tekstovima spominje i kao Fujiyama zbog trećeg znaka u imenu, 山, koji označava planinu, a izgovara se "jama". Dodatak *san*, koji znači "planina", ne treba miješati s istim dodatkom koji predstavlja ljude. Fuji se po nekim izgovorima izgovara Huzi.

Trenutno su kanđi znakovi za Fuji 富 i 士, što znači *bogatstvo* ili *izobilje*, i *čovjek s određenim statusom*, ali su ovi znakovi vjerovatno izabrani zbog izgovora koji odgovara slogovima imena. Oni ne ukazuju na stvarno značenje imena. Korijen imena Fuji nije poznat. Postoje brojne pretpostavke, a evo jedne od njih: 不二 (ne + dva), tj. *bez premca* ili *unikatan*.

## Historija

Smatra se da se na vrh prvi popeo anonimni kaluđer 663. Vrh je smatran svetim i dugo je bio zabranjen za žene.

Prvi nejapanac koji je savladao planinu bio je Rutherford Alcock 1860.

Danas je vrlo popularno odredište za turiste i planinare. Procjenjuje se da se 200.000 posjetilaca godišnje popne na planinu, od čega je 30% stranaca. Sam uspon traje od tri do sedam sati.

## Planina Fuji u umjetnosti

Hokusaijeva slika "Veliki val u Kanagawi".
Fuji se pojavljuje u likovnoj umjetnosti još od srednjeg vijeka, kad su zen-budistički redovnici tražili skladne krajobraze koji bi im pomogli u kontemplaciji. Poslije je postao omiljeni motiv drvorezaca Harunoba (1725.-1770.) i Hokusaija (1760.-1849.). Harunobuovi prizori elegantnih likova katkad u pozadini imaju Fuji, a Hokusaijeve pejzažne grafike privukle su pozornost na Fuji kao simbol čistoće i ljepote.

## Reference
# Anadolija

Mala Azija (Anadolija) leži istočno od Bosfora, na prostoru između Crnog i Sredozemnog mora.
**Anadolija** (na grčkom, ανατολή, *anatolē*) je oblast u Jugozapadnoj Aziji, koja danas otprilike odgovara azijskom dijelu Turske. Doslovno značenje riječi je "izlazak sunca" ili "istok," a često je korištena u svom latinskom obliku *Asia minor*, Mala Azija.

Zbog svog strateškog položaja kao raskrsnica između Azije i Evrope, Anadolija je bila kolijevka različitih civilizacija od prahistorije na ovamo, počevši od neolitskih naselja poput Çatalhöyüka i Troje, koja je počela u neolitsko doba i nastavila se do željeznog doba.

Ahemenidsko Carstvo na svom vrhuncu
Među glavne civilizacije i narode koji su se bili nastanili u Anadoliji ili je osvojili spadaju Kolhijani, Hatijani, Luvijani, Hititi, Frigijci, Krimljani, Lidijci, Persijanci, Kelti, stari Grci, Pelazgi, Armeni, Rimljani, Goti, Kurdi, Bizantijci, Turci Seldžuci i Osmanlije. Pomenuti narodi su pripadali različitim etničkim i jezičkim tradicijama. U pisanoj istoriji, Anadolci su govorili kako indoevropske tako i semitske jezike, kao i druge jezike nepoznatog srodstva i pripadnosti.

Mala Azija (Anadolija) u starini
Stanovnici današnje Anadolije pretežno govore turski, jezik koji su Turci donijeli osvajanjem Anadolije, počevši sa osnivanjem Seldžučkog carstva u 11. vijeku. Međutim, sve do početka 20. vijeka, Anadolija je bila višeetnička; međutim događaji i političke prilike s početka 20. vijeka, doprinijeli su etničkom "pročišćavanju" Anadolije. Turci u Trakiji, današnjem evropskom dijelu Turske, su prisilno prebačeni u Anadoliju, za vrijeme Balkanskih ratova. Nakon Sporazuma u Lausanni, Grčka i Turska su "razmijenile" svoje stanovništvo šaljući Turke iz Grčke u Tursku, a Grke iz Turske u Grčku. (Međutim, ovo nije bilo spečifično samo za Anadoliju - cijeli Balkan, uključujući Bosnu i Hercegovinu, Srbiju, Makedoniju, Bugarsku i Grčku, prošao je kroz isti proces otprilike u isto vrijeme.) Značajna kurdska etnička i jezička manjina, koja u današnjoj Turskoj broji možda do 10 miliona stanovnika, živi na istoku i jugoistoku Anadolije, u tzv. "Kurdistanu."

## Države u Anadoliji

Anadolija je kroz historiju bila središte mnogih velikih država, prva od kojih je hititska.

|  |
| --- |
| Države koje su postojale na tlu Anadolije |
| Staro kraljevstvo | Jonija | Rumski sultanat |
| Novo kraljevstvo | Rimska Grčka | Osmansko Carstvo |
| Neo-Hititi | Bizantijsko carstvo | Republika Turska |
| Urartu | Helenistička Grčka |  |

## Reference

## Također pogledajte

* Spisak etničkih grupa
* Levant
* Stari Bliski Istok
* Srednji Istok
* Historija Osmanlijske Armenije

Nedovršeni članak Anadolija koji govori o **geografiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Filicudi

Filicudi| Pogled na Filicudi s juga |
| Filicudi |
| Geografija |
| Lokacija | Tirensko more |
| Koordinate | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelag | Liparska ostrva |
| Površina | 9,49 km2 |
| Najviša tačka | Monte Fossa delle Felci (773 m) |
| Administracija |
| Država | **Italija** |
| Demografija |
| Stanovništvo | 235 (2001) |
| Gustoća naseljenosti | 25 po km2 |

**Filicudi** je jedno od sedam ostrva u Liparskom arhipelagu. Udaljeno je 56 km sjeveroistočno od Sicilije, a administrativno pripada općini Lipari.

## Geografija

Liparska ostrva
Njegova ukupna površina iznosi 9,5 km2. Na ostrvu postoji nekoliko malih sela, među kojima su Pecorini Mare i Valdichiesa. Tlo je pogodno za proizvodnju vina, maslinovog ulja, žitarica i povrća. Godine 1997. tri četvrtine ostrva (otprilike 7 km2) pretvorene su u rezervat prirode.

Najviša je tačka Monte Fossa delle Felci (773 m). U ostale više tačke spadaju Monte Montagnola (349 m) i Monte Terrione (278 m). Dalje od obale, vulkanska stijena La Canna, nalik prstu, uzdiže se 74 m iznad mora.

## Etimologija

Savremeni naziv "Filicudi" zapravo je iskrivljeno starogrčko ime za otok, Φοινικοῦσσα (*Phoinikoûssa*), odnosno kasnije Φοινικώδης (*Phoinikṓdēs*). Obje varijante sastoje se od prvog dijela φοῖνῐξ (*phoînix*), koji se u starogrčkom jeziku općenito prati unazad do značenja "niska žumara" (mediteranska lepezasta palma), raširene u antičko doba i još prisutne na rtovima ostrva, te dva završetka, -εσσᾰ (*-essa*) i -ώδης (*-ṓdēs*), oba u značenju "karakteriziran nečim" ili "pun nečega".

## Historija

Pogled na Alicudi i Filicudi
Kao i ostala ostrva u arhipelagu, Filicudi je naseljen od neolita, oko 3000. p. n. e. Kao što svjedoče arheološki nalazi, u bronzano doba naselio ga je novi narod. U Capo Grazianu ostaci su sela iz bronzanog doba, koje datira iz drugog milenija p. n. e. Stoljećima je bilo nenaseljeno dok ga nisu zauzeli Grci. Na ostrvu se također mogu pronaći rimski i bizantski ostaci.

Do 1971. imalo je 270 stanovnika. Otprilike trećina njih ipak je otišla nakon 26. maja te godine, kada je italijanska policija koristila Filicudi kao mjesto egzila za 18 navodnih vođa italijanske mafije koje su čekale suđenje za organizirani kriminal. Do 31. maja preostali stanovnici otišli su u znak protesta, s izuzetkom izgnanika i policije koja ih je čuvala.

Od 1970-ih Filicudi je ponovo otkriven i naseljen fotografima i umjetnicima, kao što su Sergio Libiszewsky, Ettore Sottsass, romanopisac Roland Zoss i izdavač Giulio Einaudi. Njihove percepcije dovele su ostrvo u fokus savremenog turizma.

## Također pogledajte

* Spisak vulkana u Italiji
* Spisak ostrva u Italiji

## Reference

## Vanjski linkovi

* Filicudi na sajtu općine Lipari (arhivirano) (it)
* Komercijalni turistički sajt o Filicudiju
* Informacije o ostrvu Arhivirano 27. 1. 2021. na Wayback Machine
* Filicudi – Isole Eolie (arhivirano) (it)
* Fotografije Filicudija na Flickru
# 1890-e

|  |
| --- |
| **Mileniji:**
◄ |
**2. milenij** | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
18. vijek |
**19. vijek** | 20. vijek | ► |
| **Decenije:**
◄ |
1860-e |
1870-e |
1880-e |
**1890-e** | 1900-te | 1910-e | 1920-e | ► |
| **Godine:**
1890. |
1891. |
1892. |
1893. |
1894. |
1895. |
1896. |
1897. |
1898. |
1899. |

**1890-e** bile su decenija gregorijanskog kalendara koja je počela 1. januara 1890. i završila se 31. decembra 1899. godine. U Britanskoj imperiji, 1890-te su oličenje kasnog viktorijanskog perioda.

Špansko-američki rat
## Događaji

## Ličnosti

### Rođeni

### Umrli

## Reference

## Vanjski linkovi
# Bruto domaći proizvod

**Bruto domaći proizvod** (BDP, engleski *gross domestic product*, GDP) je makroekonomski indikator koji pokazuje vrijednost finalnih dobara i usluga proizvedenih u zemlji tokom dane godine, izraženo u novčanim jedinicama.

BDP se izražava kao tok proizvodnje (BDP = C + I + G + X, gdje je C = osobna potrošnja, I = investicije, G = državna potrošnja i X = razlika izvoza i uvoza) ili kao tok prihoda odnosno troškova (BDP = w + i + R + Pf + Dp + T, gdje je w = najamnine, i = kamate, R = renta, Pf = Profit, Dp = Amortizacija, T = indirektni porezi)

Nezavisno o primijenjenom pristupu uvijek se dobije isti BDP.

BDP ne obuhvata vrijednost intermedijarnih dobara (dobra koja se koriste kao sirovine ili poluproizvodi za proizvodnju drugih dobara) kao ni transferna plaćanja (npr. socijalna pomoć).

**Bruto nacionalni proizvod** (BNP, engleski *Gross national product*, GNP) razlikuje se od BDP-a po tome što uzima u obzir vrijednost finalnih dobara i usluga koje su proizveli svi državljani neke države, bez obzira na mjesto stvaranja tih dobara i usluga. Danas se koristi manje od bruto domaćeg proizvoda.