Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Republika

|  |
| --- |
|  |
| Oblici vladavine |
|

|  |
| --- |
| Republički oblik vladavine: |
|   Predsjednička republika sa potpunim predsjedničkim sistemom
  Polupredsjednički sistem s izvršnim predsjednikom i odvojenim šefom vlade koji vodi ostatak izvršne vlasti a kojeg imenuje predsjednik i odgovoran je zakonodavnoj vlasti  Parlamentarna republika sa predsjednikom čija je uloga ceremonijalna dok izvršnu vlast predstavlja premijer čija uloga zavisi od povjerenja zakonodavne vlasti
  Republika sa predsjednikom koji ima izvršnu vlast,a kojeg bira zakonodavno tijelo |

---

|  |
| --- |
| Monarhijski oblik vladavine: |
|   Ustavne monarhije sa monarhom čija je uloga ceremonijalna dok izvršnu vlast predstavlja premijer
  Ustavne monarhije koje pored monarha imaju i premijera ali gdje monarh i dalje ima značajnu izvršnu i/ili zakonodavnu vlast
  Apsolutne monarhije |

---

|  |
| --- |
|   Države u kojima su obustavljene ustavne odredbe vlade (npr. vojnom diktaturom)
  Države s jednopartijskim sistemom
  Države gdje se oblik vladavine ne uklapa ni u jedan gore navedeni sistem (npr. Prelazne vlade, nejasne političke situacije ili ne postojanje vlade) |

 |

**Republika** je vrsta vladavine države gdje vođa države nije monarh. Riječ potiče od latinskog izraza "res publica", ili "opće dobro" ili u nekim slučajevima znači "republika", i sugerira da je vlasnik i vođa države sam narod. Pojam demokratije, međutim, nije implicitno povezan za republiku. Republikanski oblik vlasti može sadržavati ograničenu demokratiju, gdje takve moći pripadaju samo jednom djelu naroda. U nekim slučajevima, republika može biti diktatorska ili totalitarna država. Pojam također može uključivati predstavničke demokratije.

Vladar dolazi na funkciju izborom od strane građana ili parlamenta. Monteskje razlikuje demokratsku republiku (suverenost pripada čitavom narodu) i aristokratsku republiku (suverenost ima dio naroda).

U 2017. godini, 159 od 206 suverenih država koriste naziv "republika" kao dio svog službenog naziva iako nisu sve republike u smislu načina izbora vladajuće garniture a niti se termin *republika* koristi kod svih država koje su u stvari republike po obliku vladavine.

## Također vidjeti

* Commonwealth
* Demokratija

## Reference

## Vanjski linkovi

Nedovršeni članak Republika koji govori o **politici** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Staroslavenski jezik

Zografski kodeks
**Staroslavenski jezik** (ponekad *crkvenoslavenski, starocrkvenoslavenski, staromakedonski* i *starobugarski*) prvi je književni jezik Slavena, čija je osnova bila makedonski jezik. Jezik ima svoju osnovu u slavenskom govoru solunske regije. Prvenstveno je korišten za prijevod Biblije s grčkog jezika.

## Primjer teksta

Za pravilno prikazivanje znakova potrebno je da instalirate odgovarajući font. Na dnu stranice čiji je link priložen, nalazi se link za "skidanje" fonta *Roman Cyrillic*: *Roman Cyrillic* Arhivirano 14. 5. 2011. na Wayback Machine

Кънижьнъ словѣньскъ ѩꙁꙑкъ съставлѥнъ Кѷрилломь и Мєѳодїѥмь ѥстъ · ꙗжє прѣложила словѣномъ црькъвьнꙑѩ кънигꙑ бѣашєтє ⁙ братра рождєна Грьчьска цѣсарьства Ѳєссалонїцѣ рєкомѣи Солоуни бꙑла ѥстє · идє южьнъ словѣнъ рѣчь бѣашє ⁙ того дѣл̑ьма словѣньскоуѥмоу ѩꙁꙑкоу южьнословѣньсти ѩꙁꙑчьни обраꙁи сѫтъ · нъ дрєвл҄ьнѥморавьскоу ѩꙁꙑкоу ꙁападьнословѣньсти обраꙁи бѣашѧ

## Također pogledajte

* Crkvenoslavenski jezik

## Reference
# Divan (poezija)

**Divan** (arapski: ديوان, diwan, perzijski: دیوان, trans. *divân*) u islamskim kulturama je zbirka pjesama jednog pjesnika, koja sadrži više različitih pjesničkih oblika, ali koju objedinjava jedan isti duhovni sadržaj, najčešće hedonističko-mističke inspiracije.

## Imenica

Riječ *divan* razvila je se oko 9. stoljeca, iz smisla registra – na arapskom jeziku ديوان‎, dīwān – prema značenju zbirke, pisane zbirke, a posebno zbirke pjesama određenog pjesnika.

Potom se za vrijeme Zlatnog doba islama to značenje proširilo na sve književnosti muslimanskih naroda.

Izvorna riječ je bila perzijska imenica دیوان‎, divân, preko riječi *dywʾn'* i *dibir*, i označavala je posao pisara i administrativnih organa, to jeste obrada popisa i arhiva.

U 12. stoljecu u arapskoj Španiji i u sjevernoj Africi riječ je dobila zasebno značenje za carinu, tako da je oblik *ad-dīwān* prešao na staro-španjolskom kao *aduana* da bi u 14. stoljeću postao na talijanskom *dogana* i nakon toga na francuskom *douane*.

U Osmanskom Carstvu, divan je označavao skupinu sultanovih savjetnika a potom, u razvoju upravnog sustava u carstvu, sve više i više riječ *divan* je išla u smislu skupštine, sabora, visokog upravnog aparata u državi.

## Historija žanra

Jedna stranica Bakijevog divana
Neki tvrde da prva upotreba divana u književnom smislu se nalazi u perzijanskom autoru Rudakiju (9. stoljeće), mada među prvim pjesničkim zbirkama u islamskom prostoru je preislamski pjesnik Zuhayra (6. stoljeće), iračko-arapskog Al-Mutanabija i drugih.
Među najznačajnijim primjerima u razvoju žanra su:

* Fuzûlî
* Bâkî
* Nef‘î
* Nâbî
* Nedîm
* Şeyh Gâlib

Također bitni su azer Nesîmî i turkijski autor Ališir Navoj (15. stoljeće).

Pojam divana je bio poznat na Zapadu u srednjem vijeku zahvalivši svjedočanstvima putopisaca, ali ulazi u evropske književnost 1827. kada Goethe objavljuje svoju zbirku *West–östlicher Divan* (*Zapadno-istočni divan*), napisanu između 1814. i 1819. Ta knjiga je bitna toliko za istočne književnost, koliko za razumijevanje cijelokupnog Goetheovog stvaralaštva. Zatim književnost romantizma će razviti vrlo živu radoznalost prema azijskom lijeposlovlju, u egzotičnom zamahu koji je već bio prisutan u prosvjetiteljstvu a putem kojeg će za vrijeme Beat generacije će se Zapad pozanimati za autore kao Omar Hajjam.

## Svojstva divana

Kroz stoljeća divan je postao strogo standardizirani žanr. U turskom književnom prostoru stvorio se pojam pjesništva po uzorku divana, standardizirana i vezana za dvorac: *divanska književnost*.

## Reference
# Evropski prostor visokog obrazovanja

Države članice (plava) i one koje ispunjavaju uslove (narandžasta) da postanu dio Evropskog prostora visokog obrazovanja
**Evropski prostor visokog obrazovanja** (engleski: *European Higher Education Area* - EHEA) jest inicijativa pokrenuta u martu 2010. godine, za vrijeme ministarske konferencije Budimpešta–Beč, povodom 10. godišnjice Bolonjskog procesa.

Kao glavni cilj Bolonjskog procesa, formulisanog u Bolonjskoj deklaraciji 1999. godine, bio je formiranje evropskog prostora visokog obrazovanja kroz stvaranje uporedivih, kompatibilnih i koherentnih sistema visokog obrazovanja u Evropi.

Između 1999. i 2010. godine svi napori članica Bolonjskog procesa bili su usmjereni na stvaranje evropskog prostora visokog obrazovanja, što je i postalo stvarnost Deklaracijom Budimpešta – Beč iz marta 2010. godine. Da bi se pridružila EHEA-u, država članica mora potpisati i ratificirati Evropsku kulturnu konvenciju.

Danska je bila prva država izvan UK i SAD-a koja je uvela 3 + 2 + 3 sistem visokog obrazovanja.

## Članice

Države članice Evropskog prostora visokog obrazovanja su:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Albanija
* Andora
* Armenija
* Austrija
* Azerbejdžan
* Bjelorusija
* Belgija
* Bosna i Hercegovina
* Bugarska
* Crna Gora
* Češka
* Danska
 | * Estonija
* Finska
* Francuska
* Gruzija
* Grčka
* Holandija
* Hrvatska
* Island
* Irska
* Italija
* Kazahstan
* Kipar
 | * Latvija
* Lihtenštajn
* Litvanija
* Luksemburg
* Mađarska
* Malta
* Moldavija
* Norveška
* Njemačka
* Poljska
* Portugal
* Rumunija
 | * Rusija
* Sjeverna Makedonija
* Slovačka
* Slovenija
* Srbija
* Španija
* Švedska
* Švicarska
* Turska
* Ukrajina
* Ujedinjeno Kraljevstvo
* Vatikan
 |

Države koje ispunjavaju uslove za pridruživanje:

* Monako
* San Marino

## Reference
# Bernska konvencija o zaštiti književnih i umjetničkih djela

Zemlje potpisnice Bernske konvencije (u plavom).
**Bernska konvencija o zaštiti književnih i umjetničkih djela**, obično poznata samo kao **Bernska konvencija**, je međunarodni ugovor koji uređuje zaštitu autorskih prava, prvobitno potpisan 1886. godine u Bernu, Švicarska.

## Sadržaj ugovora

Bernska konvencija zahtijeva od svojih potpisnica da priznaju autorska prava na djela autorima iz drugih zemalja potpisnica (poznate i kao članice *Bernske unije*) na isti način kao što priznaju autorska prava svojim sopstvenim državljanima. Na primjer, francuski zakon o autorskim pravima se primjenjuje na sve što je izdano ili izvedeno u Francuskoj, bez obzira gdje je djelo originalno napravljeno.

## Historija

Bernska konvecija je napravljena uz podstrek Victora Hugoa iz francuske Association Littéraire et Artistique Internationale. Stoga je napravljena pod uticajem francuskog autorskog prava (*droit d'auteur*), u suprotnosti s anglo-saksonskim konceptom autorskog prava, koji se samo bavi ekonomskim aspektima. U konvenciji, autorska prava za kreativna djela su automatski pravosnažna prilikom njihovog nastanka, bez potrebe za posebno konstatiranje ili proglašavanje. Autor djela ne mora "registrirati" ili "tražiti" svoja autorska prava u zemljama koje poštuju Bernsku konvenciju. Čim je neko djelo "fiksirano", odnosno preneseno ili snimljeno na neki fizički medij, njegov autor automatski ima pravo na sva autorska prava za djelo i bilo koja izvedena djela, osim ako i sve dok se autor izričito ne odrekne svojih prava, ili do isteka autorskih prava. Stranim autorima su data ista prava i povlastice za materijale zaštićene autorskim pravima kao i domaćim autorima u bilo kojoj zemlji koja je potpisala konvenciju.

## Također pogledajte

* Javno vlasništvo
* Intelektualno vlasništvo

## Vanjski linkovi

* Trenutni sadržaj Bernske konvencije
* Sadržaj Bernske konvencije iz 1971. godine - potpuno indeksiran i povezan sa drugim dokumentima
* Bernska konvencija na bosanskom
# Milenij

**Milenij** ili **tisućljeće** je vremenski interval koji traje 10 vijekova odnosno 1 000 godina.

Izraz se danas najčešće koristi u kalendarima za označavanje tačno određenih perioda vremena koji započinju s 1. godinom.

S obzirom na to da u većini kalendara ne postoji nulta godina, ponekad može doći do zabune oko toga kada milenijum počinje, odnosno završava. Najsvježiji primjer je 2000. godina, koju se u svijetu slavilo kao početak novog milenijuma, iako bi, po aritmetičkim kriterijima, početak milenija trebala označiti 2001. godina.

Uz izraz milenijum se vezuju razni vjerski pokreti poznati pod zajedničkim nazivom milenarizam, odnosno hilijazam.

## Također pogledajte

* Godina
* Vijek

## Reference

## Vanjski linkovi
# Joachim von Ribbentrop

| Joachim von Ribbentrop |
| --- |
| Ribbentrop 1938. |
| Rođenje |  (1893-04-30) 30. april 1893. Wesel, Njemačka |
| Smrt | 16. oktobar 1946(1946-10-16) (53 godine) Nürnberg, Njemačka |

**Ulrich Friedrich Willy Joachim Ribbentrop**, od 1925. godine von Ribbentrop (30. april 1893. u Weselu - 16. oktobar 1946. u Nürnbergu, pogubljen) je bio uticajni političar u doba nacional-socijalizma i od 1938. do 1945. ministar vanjskih poslova Njemačkog Reicha. Ribbentrop je bio od 30. maja 1933. godine jedan od vođa SS-jedinica u rangu standardnog vođe djela te elitne jedinice, a jako je brzo napredovao u hijerarhiji SS-a. 1938. je dobio od Heinricha Himmlera članski broj 63.083 u SS-u i otad je vođen kao službeni član SS-jedinica.

## Također pogledajte

* Otto Abetz
* Franz von Papen
# Radar

Radarska antena
**Radar** (ra**dio **d**etecting **a**nd **r**anging*) je uređaj za otkrivanje predmeta putem radio talasa i određivanje udaljenosti istih. Današnji radari se u kombinaciji sa GPS (*Global Positioning System*) koriste i za predstavljanje geografskih karakteristika područja u dometu radara.

## Historija

1905. njemački tehničar za visokofrekventne sisteme, Christian Hülsmayer, dobija patent na takozvani *Telemobiloskop* za kontrolu saobraćaja. Ovaj uređaj bazira na principu refleksije radio talasa od tvrdih tijela. Do stvarne upotrebe dolazi tek 30 godina kasnije.

Guglielmo Marconi, pronalazač bežične telegrafije, je 1922 godine predložio upotrebu radio talasa za lokalizaciju brodova pri lošem vremenu. Englezi W.A.S. Butement i P.E. Pollard po ovom prijedlogu 1931 godine prave jedan uređaj za testove, koji šalje radio talase da bi po Hülsemayerovom principu otkrio brodove. 1936. Godine, na brodu *Normandie* (Normandija) je montiran jedan primitivni radar na ovom principu koji je trebao služiti za upozorenje od ledenjaka. Pogotovo u Velikoj Britaniji se počinje naveliko raditi na ovom principu.

Kada je 1939. izbio drugi svjetski rat, na istočnoj i južnoj obali Engleske se već nalazio lanac radarskih antena na 120 metara visokim stupovima. Ove antene su bile u stanju da lokalizuju 160km udaljene avione.

Udaljenost radarom se mjeri sa vremenom koje radio impulsi trebaju do aviona i nazad do antene. Brzina se mjeri s više puta ponovljenim mjerenjem u pravcu istog aviona. Na istom principu su radili i radio-mjerni uređaji njemačke vojske. Za velike udaljenosti su korišteni radari tipa *Freya*. Za srednju udaljenost malo tačniji uređaji tipa *Würzburg* a za sam napad lovačkih aviona na njima montirani uređaji tipa *Lichtenstein*.

Prestanak upotrebe radara, koji je izmišljen za vojne potrebe, se danas ne može zamisliti u civilnom zrakoplovstvu.

 Način rada radara
## Također pogledajte

* HAL-3 Radar

## Vanjski linkovi

* MIT Video Course: Introduction to Radar Systems A set of 10 video lectures developed at Lincoln Laboratory to develop an understanding of radar systems and technologies.
* *Popular Science*, August 1943, *What Are the Facts About RADAR* one of the first detailed factual articles on radar history, principles and operation published in the US
* "The Great Detective", 1946. Story of the development of radar by the Chrysler Corporation Arhivirano 11. 4. 2010. na Wayback Machine
* Christian Hülsmeyer and the early days of radar
* Radar: The Canadian History of Radar - Canadian War Museum Arhivirano 9. 6. 2011. na Wayback Machine
* Radar technology principles
* History of radar
* Radar invisibility with metamaterials
* Radar Research Center-Italy
* Early radar development in the UK
* Principles of radar target acquisition and weapon guidance systems
* Cloaking and radar invisibility
* The Secrets of Radar Museum
* 84th Radar Evaluation Squadron
* Radar
* EKCO WW II ASV radar units
* RAF Air Defence Radar Museum
* Radar - A case study highlighting the vital contribution physics research has made to major technological development Arhivirano 6. 6. 2012. na Wayback Machine

## Također pogledajte

* AWACS
# Jonsko more

| Jonsko more Ιόνιο Πέλαγος |
| --- |
| Jonsko more na karti |
| Lokacija | Južna Evropa |
| Koordinate | ﻿ / ﻿ |
| Vrsta | More |
| Primarni odlivi | Jadransko more |
| Države sliva | Albanija, Grčka, Italija |
|  |
| Maks. dužina | 730 km |
| Maks. širina | 460 km |
| Maks. dubina | 5267 m |
| Slanost | 35 ‰ |
| Interaktivna karta: Jonsko more |

**Jonsko more** (grčki: *Ιόνιο Πέλαγος*, latinski: *Mare Ionium*, italijanski: *Mare Ionio*, albanski: *Deti Jon*), dio Sredozemnog mora koji se nalazi između Grčke na istoku, Sicilije na jugozapadu i Italije na zapadu i sjeverozapadu. Iako su ga stariji autori smatrali dijelom Jadranskog mora, Jonsko more se sada smatra posebnom morskom površinom. U Jonskom moru, južno od Grčke, izmjerena je najveća dubina u Sredozemlju (4.900 m).

Jonsko more je povezano s Tirenskim morem Mesinskim vratima, a s Jadranskim morem Otrantskim vratima. Najveća ostrva u ovom moru su Krf, Zakintos, Kefalonija, Itaka, i Lefkas, tj. Jonska ostrva.

Najvažnije trajektne veze su između Patrasa u Grčkoj i Brindisija i Ancone u Italiji.
# Sedam Mudraca

Pod nazivom **"Sedam Mudraca"** razumjevamo jednu veću grupu Grčkih osoba koji su živjeli između 700.-600. godine p. n. e.

U Protagori, najstarijem pisanom dokumentu, saopštava nam Platon imena jednog dijela tih "Sedam Mudraca":

* Tales iz Mileta,
* Bijas iz Prijene,
* Solon iz Atene,
* Kleobulos iz Lindosa,
* Cilon iz Sparte,
* Pitakos iz Mitilene i
* Mison iz Cenaja.

Pored gore navedenih imena, grupi "Sedam Mudraca" također pripadaju slijeće osobe: Periandros, Anakarsis, Anaxagoras, Epimenides, Pamfilos, Hermiones, Lasos, Perekides, Orfeus, Pejsistratos.

## Citati

Poznatiji citati od ovih "Sedam Mudraca" su:

* *"Sjeti se prijatelja"* - Tales
* *"Upoznaj sam Sebe"* - Cilon
* *"Neka ti jezik ne ide ispred misli"*- Cilon
* *"Na kamenu se usprobava zlato, a čovjeka ćeš isprobati na zlatu"* - Cilon
* *"Ovo malo je više od sveg onog"* - Pitakos
* *"O onome što ćeš početi ne govori"* - Pitakos
* *"Teško je biti dobar"* - Pitakos
* *"Vrati zalihu"* - Pitakos
* *"Oprostiti je bolje nego patiti"* - Pitakos
* *"Mjeru znati je najbolje"* - Kleobulos
* *"Budi pohlepan u slušanju ne u pričanju"*- Kleobulos
* *"Sve svoje nosim sa sobom"* - Bijas
* *"Nekad' ti je tuđ brz govor"* - Bijas
* *"Većina ljudi je zla"* - Bijas
* *"Kad' znaš ćuti"* - Solon
* *"Nauči da slušaš i znaćeš da komanduješ"* - Solon

## Također pogledajte

* Filozofija
	+ Antička filozofija

## Reference

## Vanjski linkovi
# NEC

NEC logo
**Nippon Denki Kabushiki Gaisha** ili skrećeno **NEC** je danas jedna od najvećih Japanskih kompanija.

NEC je bila jedna od prvih kompanija koja ulazi u posao proizvodnje 80xxx procesora. Tokom druge polovine 1980-ih godina njeni procesori napravljeni po vlastitom dizajnu su bolji na istim brzinama od Intela, ali kao i drugi proizvođači toga razdoblja zaostaju približno jednu generaciju za originalima.

Kako do 1990. godine finansijski rezultati odjela za proizvodnju procesora nisu zadovoljili očekivanja NEC se odlučuje za napuštanje daljnje borbe na tom segmentu tržišta. U trenutku kada tada postojeće generacije procesora s imenima NEC V20 - NEC V50 postanu zastarjele proizvodni pogoni su prebačeni na pravljenje telekomunikacijskih proizvoda.

NEC procesori su korišteni i na Amiga 500 karticama za potpunu hardversku emulaciju PC računara.
Nec proizvodi i monitore.

Nedovršeni članak NEC koji govori o **računarstvu** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Srbi

Srbi
Срби|  |
| Ukupno stanovništva |
| **11,5–12,5 miliona** |
| Regije sa značajnim stanovništvom |
|  Srbija | 5.988.093 |
|  Bosna i Hercegovina | 1.086.733 |
|  Hrvatska | 186.633 |
|  Crna Gora | 178.110 |
|  Slovenija | 38.964 |
|  Makedonija | 35.939 |
|  Albanija | 30.000 |
|  Rumunija | 22.725 |
|  Mađarska | 10.038 |
|  Njemačka | 650.000–750.000 |
|  SAD | 199.080 |
|  Australija | 97.315 (2001) |
|  Švicarska | 187.000 |
|  Francuska | 120.000 |
|  Kanada | 55.545 (2001) |
|  Ujedinjeno Kraljevstvo | 70.000 |
|  Švedska | 120.000 |
|  Danska | 12.000 |
|  Italija | 70.000 |
|  Južnoafrička Republika | 25.000 |
|  Norveška | 6.000 |
|  Nizozemska | 6.000 |
|  Grčka | 5.500 |
|  Rusija | 5.000 |
|  Luksemburg | 4.000 |
|  Brazil | 2.000 |
|  Čile | 2.000 |
|  Češka Republika | 1.801 (2001) |
|  Novi Zeland | 1.400 |
|  Slovačka | 434 (2001) |
| Jezici |
| srpski |
| Religija |
| pravoslavci, ateisti |
| Vezane etničke grupe |
| Indoevropski Slaveni Južni Slaveni |

**Srbi** su južnoslavenski narod koji pretežno živi na Balkanu i Panonskoj niziji. U Srbiji čine oko 83,3% stanovništva, u Bosni i Hercegovini oko 30,77%, a u Crnoj Gori 28,73%. Navedene države imaju najveću koncentraciju srpskog stanovništva. Manji broj Srba živi u Hrvatskoj, Makedoniji, Sloveniji, Rumuniji, Albaniji i Mađarskoj, kao i u raznim zemljama u dijaspori.

Srbi su pravoslavne vjeroispovjesti, govore srpskim jezikom koji pripada južnoslavenskoj grupi slavenskih jezika.

## Etimologija

Naziv Srbi potiče od staroslavenskog oblika *\*sъrbъ*. U srednjovjekovnim grčkim spisima spominje se kao Σέρβιοι, Σέρβλοι, a u starim srpskim spisima kao srъbinъ, srъblinъ. Naziv se očuvao u imenu oblasti Zribia (Majsen) koja se pominje kod Kosmasa. Kod Konstantina VII Porfirogenita naziv Σέρβιοι se odnosi na jedno južnoslavensko pleme. Oblik *\*sъrbъ* se dovodi u vezu sa ruskim izrazom *пасерб* (posinak), sa ukrajinskim *прісербіті* (pridružiti se, priključiti se), sa staroindijskim sarbh- (tući, seći, ubiti), sa latinskim *sero* (sastavljati) i sa grčkim *ειρω* (nizati).

## Jezik

Srbi govore srpskim jezikom. Srpski jezik je službeni jezik Srbije i jedan od tri službena jezika Bosne i Hercegovine te jedan od dva službena jezike sporne teritorije djelimično priznatog Kosova.

## Poznati Srbi

Srbi su igrali zapaženu ulogu u razvoju umjetnosti i nauke. Grupu zapaženih srpskih intelektualaca uključuju naučnici Nikola Tesla, Mihajlo Pupin, Pavle Savić, Milutin Milanković, Mileva Marić (matematičarka i prva žena Alberta Einsteina), književnici Miloš Crnjanski, Đura Jakšić i drugi.

## Reference

## Vanjski linkovi
# Chuck Norris

| Chuck Norris |
| --- |
| Chuck Norris na snimanju filma *The Delta Force* (1986) |
| Rođenje | Carlos Ray Norris  (1940-03-10) 10. mart 1940. Ryan, Oklahoma, SAD |
| Smrt | 19. mart 2026(2026-03-19) (86 godina) Havaji, Sjedinjene Američke Države |
| Druga imena | Chuck |
| Godine aktivnosti | 1968–2026 |
| Značajna djela | *Cordell Walker* u "Walker, teksaški rendžer" |
| Veb-sajt | chucknorris.com |

**Carlos Ray "Chuck" Norris** (10. mart 1940 – 19. mart 2026) bio je američki filmski i televizijski glumac, majstor borilačkih vještina i filmski producent. Najpoznatiji je po svojim ulogama u brojnim akcijskim filmovima tokom 1980-ih, te kao glavna zvijezda dugovječne televizijske serije *Walker, teksaški rendžer*.

## Biografija

### Rani život i borilačke vještine

Norris je rođen 10. marta 1940. godine u gradu Ryan, u američkoj saveznoj državi Oklahoma. Nakon završetka srednje škole, 1958. godine pridružio se Zračnim snagama SAD-a i služio je u vojnoj bazi u Južnoj Koreji. Tamo je dobio nadimak "Chuck" i počeo ozbiljno trenirati tradicionalnu korejsku borilačku vještinu Tang Soo Do.

Nakon povratka u Sjedinjene Američke Države, otvorio je niz škola za borilačke vještine širom Kalifornije i počeo se takmičiti na turnirima. Doživio je ogroman sportski uspjeh, postavši višestruki nacionalni prvak u karateu. Kasnije je osnovao i vlastitu i međunarodno priznatu borilačku disciplinu pod nazivom *Chun Kuk Do*.

### Filmska karijera

Filmsku karijeru započeo je kasnih 1960-ih. Njegov veliki proboj dogodio se 1972. godine kada ga je njegov lični prijatelj i filmska ikona, Bruce Lee, pozvao da glumi jednog od glavnih negativaca u klasiku *Na zmajevom putu* (*The Way of the Dragon*).

Tokom 1980-ih, Chuck Norris je izgradio imidž neuništivog heroja i postao jedna od prvih velikih domaćih američkih zvijezda akcijskog filma u okrilju studija The Cannon Group, s hitovima poput *Good Guys Wear Black*, *Missing in Action* i *The Delta Force*. Od 1993. do 2001. godine glumio je teksaškog rendžera Cordella Walkera u iznimno popularnoj i uspješnoj hit-seriji *Walker, teksaški rendžer*. Sredinom 2000-ih postao je planetarni internet-fenomen poznat po nizu viralnih šala ("Chuck Norris činjenice") koje hiperbolično slave njegovu nevjerovatnu snagu i muškost.

## Smrt

Chuck Norris je preminuo 20. marta 2026. godine u 86. godini života, uslijed hitnog medicinskog stanja zbog kojeg je hospitaliziran na Havajima. Njegova porodica je putem zvaničnih kanala objavila da je glumac okončao svoj život u miru, okružen svojim najbližima i porodicom.

## Također pogledajte

* Akcijski film
* Bruce Lee
* Walker, teksaški rendžer

## Reference

## Vanjski linkovi

* Chuck Norris na IMDb-ju