Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Operativni sistem sličan Unixu

Evolucija Unix i Unix-sličnih sistema, počevši od 1969
**Operativni sistem sličan Unixu** (koji se ponekad naziva i **Unixu sličan**, **UN\*X** ili **\*nix,** na engleskom **Unix-like**) jest operativni sistem koji radi na sličan način kao i drugi Unix sistemi. Trenutno, ne postoji standard za definiciju pojma.

## Definicija

Open Group je vlasnik UNIX zaštitnog znaka i upravlja jedinstvenom UNIX specifikacijom, pri čemu se naziv "UNIX" koristi kao oznaka usaglašenosti. Ova grupa se protivi ovakvom načinu definicije drugih Unix sistema.

Drugi obično tretiraju "Unix" kao generički zaštitni znak. Unixu slični sistemi često imaju imena poput Unixa kao što su AIX, A/UX, HP-UX, IRIX, Linux, Minix, Ultrix, Xenix, Xinu i XNU. Drugi sistemi koriste potpuno različita imena kao što su Darwin/macOS, illumos/Solaris ili FreeBSD.

## Historija

 Pojednostavljena historija operativnih sistema sličnih Unixu.
Unixu slični sistemi počeli su se pojavljivati krajem sedamdesetih i početkom 1980-ih. Mnoge plaćene verzije, kao što su Idris (1978), UNOS (1982), Coherent (1983) i UniFlex (1985), imale su za cilj da pruže firmama funkcionalnost dostupnu akademskim korisnicima UNIX-a.

Razne besplatne, jeftine zamjene za UNIX pojavile su se 1980-ih i 1990-ih, uključujući 4.4BSD, Linux i Minix. Neki od njih su zauzvrat bili osnova za komercijalne Unix sisteme, kao što su BSD/OS i macOS. Nekoliko verzija (Mac) OS X/macOS-a koje rade na Mac računarima zasnovanim na Intel-u su certifikovane u okviru jedinstvene specifikacije UNIX-a.

## Kategorije

### Izvorni UNIX

To su sistemi s AT&T izvornim kodom. Većina (ali ne svi) komercijalnih UNIX sistema spadaju u ovu kategoriju. Kao i BSD sistemi, koji su potomci rada obavljenog na Univerzitetu Kalifornije krajem sedamdesetih i ranih 1980-ih. Neki od ovih sistema nemaju originalni AT&T kod, ali još uvijek mogu pratiti svoje porijeklo od izvornog koda napisanog u AT&T-u.

### Brendirani UNIX

Ovi sistemi su uglavnom komercijalni su brendirani od strane Open Group kako bi se zadovoljile Single UNIX Specifikaciju i dozvoljeno je da nose naziv UNIX. Većina takvih sistema su komercijalni derivati baze System V koda u jednom ili drugom obliku.

### Funkcionalni UNIX

Unix-sličan sistem se može nazvati bilo koji sistem koji se ponaša na način koji je dosljedan UNIX specifikaciji, uključujući i "program koji upravlja sesijama za prijavu i komandnu liniju"; Konkretno, ovo se može odnositi na sisteme kao što su Linux ili Minix koji se ponašaju slično UNIX sistemu ali nemaju izvornu vezu s baznim AT&T kodom.

## Također pogledajte

* Berkeley Software Distribution
* Linux distribucija
* Spisak Linux distribucija
* Spisak Unix naredbi
* Spisak operativnih sistema

## Reference

## Vanjski linkovi

* Unix-like definicija, od strane Linux Information Project (LINFO)
* Historija UNIX-a  –  grafikon historijata većine UNIX i Unix-like sistema od strane Éric Lévéneza
# Kandela

Vidljivi spektar
**Kandela** (simbol: **cd**) je SI jedinica jačine svjetlosti; što je svjetlosna snaga po jedinici reznog ugla koji emituje tačkasti izvor svjetla u određenom smjeru. Jačina svjetlosti je analogna sa intenzitetom zračenja, ali umjesto jednostavnog sabiranja doprinosa svake talasne dužine svjetlosti u spektru izvora, doprinos svake talasne dužine je mjeren standardnom svjetlosnom funkcijom (model osjetljivosti ljudskog oka prema različitim talasnim dužinama). Uobičajena svijeća emituje svjetlo sa jačinom od oko jedne kandele. Ako je emisija u nekim pravcima blokirana neprovidnom barijerom, emisija bi i dalje bila približno jedna kandela u pravcima koji nisu zaklonjeni.

Riječ *kandela* znači svijeća (*candle*) u latinskom.

## Definicija

Poput većine drugih SI baznih jedinica, kandela ima operacionu jedinicu—definisana je opisom fizičkog procesa koji će proizvesti jednu kandelu svjetlosne jačine. Od 16. Generalne konferencije o težinama i mjerama (CGPM) iz 1979, kandela je definisana kao:

>
> Kandela je svjetlosna jačina, u datom pravcu, od izvora koji emituje monohromatsku radijaciju frekvencije 540×1012 herca i koji ima intenzitet zračenja u tom pravcu od 1⁄683 watta po steradijanu.
>
>
>

Definicija opisuje kako proizvesti izvor svjetlosti koji (po definiciji) emituje jednu kandelu. Takav izvor može onda biti korišten za kalibrisanje instrumenata dizajniranih za mjerenje jačine svjetlosti.

Kandela je ponekad i dalje zvana po starom imenu *candle*, kao kod *foot-candle* i moderne definicije *candlepowera*.

## Objašnjenje

Frekvencija odabrana u vidljivom spektru blizu zelene, odgovara talasnoj dužini od oko 555 nanometara. Ljudsko oko je najosjetljivije na ovu frekvenciju, kada je adaptirano za svijetle uslove. Na drugim frekvencijama, veće jačine zračenja se zahtijevaju da bi se dobila ista jačina svjetlosti, prema frekventnom odgovoru ljudskog oka. Svjetlosna jačina za svjetlost određene talasne dužine λ je dato sa:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
gdje je:

* *I*v(λ) jačina svjetlosti u kandelama,
* *I*e(λ) je intenzitet zračenja u W/sr, i
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 je standardna svjetlosna funkcija (fotopik).

Ako je više od jedne talasne dužine prisutno (što je čest slučaj), potrebno je sabrati ili integrisati spektar talasnih dužina prisutnih da bi se dobila ukupna jačina svjetlosti.

### Primjeri

Uobičajena svijeća emituje svjetlost sa pribižno 1 cd jačine svjetlosti. Kompaktna fluorescentna lapma od 25 W daje oko 1700 lumena; ako ta svjetlost zrači skoro isto u svim pravcima, imat će jačinu od oko 135 cd (135 lumena/steradijanu). Fokusirajući se na zraku od 20°, imat će intenzitet od oko 18 000 cd.

Svjetlosna jačina LED dioda mjeri se u milikandelama (mcd), ili hiljadama kandela. Pokazatelji LEDova su tipično u rangu od 50 mcd; "ultra-svijetle" LED diode mogu dostići 15 000 mcd (15 cd), ili više.

## Reference

## Vanjski linkovi

*
# Emigracija

Japanski plakat za promociju Južne Amerike
**Emigracija** - latinska riječ (emigrare –iseliti se) podrazumijeva dva značenja.

1. preseljenje iz domovine u neku stranu zemlju, koje može biti izazvano ekonomskim političkim, religioznim ili drugim razlozima;

2. izbjeglištvo, prebjeglištvo, iseljeništvo u nekoj zemlji. To je proces odseljavanja stanovništva s nekog prostora uzrokovan njegovim određenim, za stanovništvo odbojnim faktorima, ili - češće - jačim privlačnim faktorima nekog drugog prostora, u koji se stanovništvo seli.

## Također pogledajte

* Dijaspora
* Imigracija
# Afiks

U gramatici **afiks** (lat. *affigere* = pričvrstiti, prikovati, *affixum*) jest dodatak korijenu neke riječi. U indoevropskim jezicma to je onaj dio riječi koji mijenja značenja, funkcije i ostale odrednice u odnosu na opći korijen tako izvedene ili složene riječi.

To je jezička jedinica koja se u tvorbi riječi dodaje osnovi da promijeni njeno značenje, pri čemu ona sama nije osnova ni samostalna riječ. Sinonimi su *formant* i *formativ*.

Ovakvi novi oblici rijetko se pojavljuju, pa je broj afiksa u jeziku ograničen. U širem smislu afiks je i morfološka (oblikujuća) jezička jedinica, koja se dodaje osnovi u tvorbi određenih oblika, kao, npr., poslovati / posl-*u*-jem, djed / djed-*ov*-i.

Prema položaju u novonastaloj riječi, afiks može biti prefiks (početak),
infiks (sredina) i sufiks (kraj).

**Primjeri**:

* prefiks – pradjed, najaviti;
* infiks – rodonačelnik, volovi;
* sufiks – djedov, negovateljica.

Broj afiksa u jeziku je ograničen jer se novi pojavljuju rijetko. U širem značenju afiks je i jezična jedinica u morfologiji koja se dodaje osnovi u tvorbi pojedinih oblika, kao što su,npr., školovati/škol-u-jem, djed/djed-ov-i. Sinonimi: formant, formativ.

## Također pogledajte

* Prefiksi u bosanskom jeziku
* Prefiks
* Sufiks
* Infiks

## Reference
# Društvena stigma

**Društvena stigma** je neodobravanje ili diskriminacija pojedinca ili grupe na osnovu vidljivih društvenih karakteristika koje ih razlikuju od drugih članova društva. Društvene stigme se obično odnose na kulturu, pol, rasu, socioekonomsku klasu, godine, seksualnu orijentaciju, sliku o tijelu, inteligenciju ili njen nedostatak i zdravlje. Stigma također može biti protiv samog sebe, proizašla iz negativnog viđenja ličnog atributa koji rezultira 'pokvarenim identitetom' (tj. samostigma).)

Stigma (množina stigme ili *stigmata*) je grčka riječ koja se u svom porijeklu odnosila na vrstu oznake ili tetovažu koja je urezana ili spaljena u kožu ljudi s kriminalnim dosijeima, robova ili onih koji se smatraju izdajnicima kako bi se vidljivo identificirali kao navodno ukaljane ili moralno zagađene osobe. Ove osobe je trebalo izbjegavati posebno na javnim mjestima.

Društvene stigme mogu se pojaviti u mnogo različitih oblika. Najčešći se bavi kulturom, rodom, rasom, religijom, i bolešću. Osobe koje su stigmatizirane obično se osjećaju drugačije i obezvrijeđene od strane drugih.

Stigma se također može opisati kao oznaka koja povezuje osobu sa skupom neželjenih karakteristika koje formiraju stereotip. Također je pričvršćena. Jednom kada ljudi identifikuju i etiketiraju nečije različitosti, drugi će pretpostaviti da stvari stoje upravo tako i osoba će ostati stigmatizirana sve dok se atribut stigmatizacije ne može otkriti. Potrebna je značajna količina generalizacije da bi se stvorile grupe, što znači da će ljudi staviti nekoga u opću grupu bez obzira na to koliko se osoba zapravo uklapa u tu grupu. Međutim, atributi koje društvo bira razlikuju se prema vremenu i mjestu. Ono što se smatra neprikladnim u jednom društvu moglo bi biti norma u drugom. Kada društvo kategoriše pojedince u određene grupe, označena osoba je podvrgnuta gubitku statusa i diskriminaciji. Društvo će početi formirati očekivanja o tim grupama kada se uspostavi kulturni stereotip.

Stigma može uticati na ponašanje onih koji su stigmatizirani. Oni koji su stereotipni često počinju da se ponašaju na načine koje njihovi stigmatizatori očekuju od njih. To ne samo da mijenja njihovo ponašanje, već i oblikuje njihove emocije i uvjerenja. Pripadnici stigmatiziranih društvenih grupa često se suočavaju s predrasudama koje uzrokuju depresiju (tj. predrasude). Ove stigme stavljaju društveni identitet osobe u prijeteće situacije, kao što je nisko samopoštovanje. Zbog toga su teorije identiteta postale visoko istražene. Teorije prijetnje identiteta mogu ići ruku pod ruku s teorijom označavanja.

Članovi stigmatizovanih grupa počinju da postaju svjesni da se prema njima ne postupa na isti način i znaju da su vjerovatno diskriminisani. Istraživanja su pokazala da je "do 10. godine većina djece svjesna kulturoloških stereotipa različitih grupa u društvu, a djeca koja su pripadnici stigmatiziranih grupa svjesna su kulturnih tipova u još mlađoj dobi".

## Reference

### Citati

Kategorija:Politika identiteta]]
# Tempo

Elektronski metronom
**Tempo** je izraz u muzičkoj teoriji koji predstavlja brzinu izvođenja nekog djela ili kompozicije. U klasičnoj muzici tempo se obično označava na početku notnog sistema (linijskog sistema) i obične se mjeri u otkucajima u minuti (oum).
U modernim klasičnim kompozicijama, "metronomska oznaka" sa otkucajima u minuti može dopuniti ili zamijeniti uobičajeno tempo obilježavanje, dok se u modernim žanrovima (poput elektronske plesne muzike ili poznatije pod nazivom "dance") tempo obično jednostavno izražava otkucajima u minuti (oum).
Tempo se može odvojiti od artikulacije i metrike, ili se ove muzičke pojave mogu naznačiti zajedno sa tempom, što doprinosi ukupnoj teksturi. Iako je sposobnost održavanja stalnog tempa vitalna vještina muzičkog izvođača, tempo je promjenljiv. Ovisno o žanru muzičkog djela i izvedbi samog izvođača, djelo se može svirati s blagim tempo rubato ili drastičnim ubrzanjem (accelerando). U muzičkim ansamblima tempo često označava dirigent ili neko od instrumentalista, kao na primjer bubnjar. Nazivi oznaka potiču iz italijanskog jezika.

Vrste tempa počevši od najsporijeg ka najbržem su:

* Larghissimo – veoma, veoma sporo (20 otkucaja u minuti (oum) i ispod)
* Grave – sporo i lagano (20–40 oum)
* Lento – sporo (40–60 oum)
* Largo – polagano, dostojanstveno, široko (40–60 oum)
* Larghetto – lagano (60–66 bpm)
* Adagio – polako ali ne sporo kao largo (66–76 oum)
* Adagietto – polako ali brže od adagio (70–80 oum)
* Andante moderato – malo sporije nego andante
* Andante – koračajući, opušteno (76–108 oum)
* Andantino – malo brže od andante-a
* Marcia moderato – moderato u obliku marša
* Moderato – umjereno, ni brzo ni sporo (108–120 oum)
* Allegretto – živahno, okretno
* Allegro moderato – umjereno brzo (112–124 oum)
* Allegro – brzo, veselo (120–168 oum)
* Vivace – razigrano (≈140 oum)
* Vivacissimo – veoma brzo i živahno
* Allegrissimo – veoma brzo
* Presto – brzo (168–200 oum)
* Prestissimo – ekstremno brzo (više od 200 oum)

## Literatura

* Epstein, David (1995). Shaping Time: Music, the Brain, and Performance. New York: Schirmer Books. ISBN 0-02-873320-7.
* Marty, Jean-Pierre (1988). The tempo indications of Mozart. New Haven: Yale University Press. ISBN 0-300-03852-6.
* Snoman, Rick (2009). The Dance Music Manual: Tools, Toys, and Techniques – Second Edition. Oxford, UK: Elsevier Press. ISBN 0-9748438-4-9.
* Apel, Willi, ed., Harvard Dictionary of Music, Second Edition, Revised and Enlarged. The Belknap Press of Harvard University Press, Cambridge, Massachusetts, 1969. ISBN 978-0-674-37501-7
* Sadie, Stanley; John Tyrrell, eds. (2001). The New Grove Dictionary of Music and Musicians, 2nd edition. NewYork: Grove's Dictionaries. ISBN 1-56159-239-0.
* Williams, John (1997). Star Wars: Suite for Orchestra. Milwaukee: Hal Leonard Corp. ISBN 978-0-793-58208-2.

## Vanjski linkovi

* Tempo na Wikimedia Commonsu

## Reference
# Kilometar

| Kilometar |
| --- |
| Sistem jedinica | SI |
| Jedinica za | dužinu |
| Simbol | km  |
| Pretvaranje jedinica
  |
| *1 km u ...* | *... jednako je ...* |
|  |
|    SI |    7003100000000000000♠1.000 m |

**Kilometar** (simbol: **km**) jeste jedinica za dužinu u metričkom sistemu mjera. Po vrijednosti je 1000 puta veća od osnovne jedinice za dužinu, metra.

Potiče od grčkih riječi χίλια (khilia) = hiljadu, i μέτρο (metro) = brojanje/mjera.
Približno je jednaka 0.621 milja, odnosno 1 094 jardi ili 3 281 stopa.

## Također pogledajte

* Pretvorba mjernih jedinica
* Kubni metar
* Prefiksi mjernih jedinica
* Kvadratni kilometar

## Reference

## Vanjski linkovi
# Južnokinesko more

Južno kinesko more s označenim ostrvskim grupama oko kojih se vode teritorijalni sporovi
**Južno kinesko more** (kineski 南海, *Nán Hǎi*, "južno more", vijetnamski *Biển Đông*, "istočno more") je rubno more Tihog okeana u Aziji. Njegov dio su Tajlandski i zaliv Tonkin. Površina Južnog kineskog mora je oko 3.500.000 km2, a najveća dubina mu je 5.016 m. Važnost ovog područja uglavnom proizlazi iz činjenice da trećina svjetskih pomorskih ruta prolazi kroz vode ovog mora, i da se vjeruje da ispod morskog dna ovog mora leže ogromne rezerve nafte i plina. More je bogato ribom.

## Položaj

More se nalazi između Kine, Indokineskog i Malajskog poluostrva kao i ostrva Formoze (danas Tajvana, Luzona, Palawana i Bornea. Uz obale Južnog kineskog mora nalaze se Narodna Republika Kina, *Republika Kina* (Tajvan), Filipini, Malezija, Brunej, Indonezija i Vijetnam.

Između ostalih, u Južnom kineskom moru su ostrva Hainan te Spartly i Paracelska ostrva. Oko ove dvije grupe ostrva vode se teritorijalni sporovi između nekih država koje su na obalama ovog mora. Razlog sporovima je položaj ovih ostrva uz glavni plovni put za snabdijevanje Istočne Azije.

## Također pogledajte

* Istočno kinesko more

## Vanjski linkovi

* ASEAN i Južno kinesko more: Produbljivanje podjela Q&A with Ian J. Storey (Juli 2012)
* Rising Tensions in the South China Sea, June 2011 Q&A with Ian J. Storey
* News collections on The South China Sea on China Digital Times
* The South China Sea on Google Earth - featured on Google Earth's Official Blog
* South China Sea Virtual Library - online resource for students, scholars and policy-makers interested in South China Sea regional development, environment, and security issues.
* Energy Information Administration - The South China Sea
* Tropski istraživački i konzervacisjki centar - Južno kinesko more
* Reversing Environmental Degradation Trends in the South China Sea and Gulf of Thailand Arhivirano 23. 2. 2021. na Wayback Machine
* UNEP/GEF South China Sea Knowledge Documents Arhivirano 3. 2. 2009. na Wayback Machine

## Reference
# Suverena država

Članice Ujedinjenih nacija, od kojih su sve suverene države iako nije nužno da su sve suverene države i članice UN-a
**Suverena država**, ili samo **država**, je država sa definiranom teritorijom koja ima unutrašnji i vanjski suverenitet, stalno stanovništvo, vladu, nezavisnost od drugih država i mogućnost ulaska u međunarodne odnose sa drugim suverenim državama. Također se podrazumijeva da suverena država nije podređena drugoj državi ili stranoj sili. Apstraktno gledajući, suverena država može postojati i bez priznanja od strane drugih suverenih država, ali nepriznate države mogu imati poteškoće pri sklapanju sporazuma i pri uspostavi diplomatskih odnosa sa ostatkom međunarodne zajednice.

Riječ *zemlja* se često koristi kada se misli na suverenu državu, ali ima potpuno drugačije značenje i označava geografsko područje.

## Također pogledajte

* Spisak suverenih država
* Zemlja (država)
* Federacija
* Nacija
* Jednostavne države

## Vanjski linkovi

* Mišljenja Badinterovog Arbitracionog Komiteta u *European Journal of International Law* (en)
* Kratke osnove Međunarodnog prava Sa slučajevima i komentarima. Nathaniel Burney, 2007. (en)
* Zvanični web sajt Ujedinjenih nacija (en)
* Zvanični UN web sajt o Međunarodnom pravu (en)
* Zvanični web sajt Međunarodnog suda pravde (en)

## Reference
# Ministar

**Ministar** je član vlade zadužen za određeni resor, odnosno područje. Obično je visoki državni funkcioner. Ministar je podređen predsjedniku vlade i njemu je odgovoran, a ovisno o ustavnopravnom uređenju države, može biti odgovoran i parlamentu. Osobu za određenu ministarsku dužnost obično predlaže predsjednik vlade, ali ona mora uživati i povjerenje u parlamentu.

Ministar koji nema posebno dodijeljen resor obično se naziva **ministar bez portfelja** (bez resora ili bez lisnice).

U diplomatiji, ministar je šef diplomatske misije drugog razreda, akreditiran kod šefa države države primateljice. Također, *ministar-savjetnik* i *opunomoćeni ministar* su diplomatska zvanja visokog ranga.

## Reference

## Vanjski linkovi

*
# Anglizam

**Anglizmi** su oblici tuđica u ostalim jezicima, uključujući i bosanski, koje potječu iz engleskog jezika. Tipski leksemi američke varijante engleskog jezika su **amerikanizmi**.

U većini jezika van engleskog govornog područja anglizmi su sve su učestaliji, čak i u jezicima koji tvrdokorno ustrajavaju na svojim prevedenicama. Tako su takve riječi ustvari postale internacionalizmi, pogotovo kao pojmovi, sintagme i skraćenice u nauci, sportu, muzici i svim oblastima novih tehnologija.

Većina naučno-stručnih anglizama potječe iz latinskog jezika, pa su u bosanski ušle kao engleske tuđice.

## Anglizmi u bosanskom jeziku

Na svakoj stranici ove Wikipedije može se naći neki od anglizama, odnosno usvojenih latinizama. Slijedi nekoliko svakodnevnih primjera.

* **adaptacija** – adaptation
* **audicija** – audition
* **bend** – band
* **bestseler** – best-seller
* **biznis** – business
* **blef** – bluff
* **boks** – box
* **diler** – dealer
* **dizajn** – design
* **diverzitet** – diversity
* **doping** – doping
* **fer** – fair
* **flert** – flirt
* **gangster** – gangster
* **gol** – goal
* **hardver** – hardware
* **holding** – holding
* **hard disk** – hard disk
* **imidž** – image
* **klub** – club
* **korner** – corner
* **kompjuter** – computer
* **link** – link
* **monitor**- monitor
* **meč** – match
* **menadžer** – manager
* **tenk** – tank
* **rival** – rival
* **sendvič** – sandwich
* **softver** – software
* **šoping** – shopping
* **softver** – software
* **sport** – sport
* **tenis** – tennis
* **vikend** – weekend

## Također pogledajte

* Tuđica

## Reference
# Kolaž

Juan Gris, **Rolete**, 1914., kolaž s kredom na platnu, 92 × 72,5 cm, Tate galerija, London.
**Kolaž** (od franc. *collage* - lijepljenje ) slikarska tehnika koja nastaje lijepljenjem različitih i raznobojnih materijala (koža, drvo, tekstil, isječci iz novina, fotografije itd.) na plohu u nastojanju da se postigne određena vizuelna i sadržajna cjelina kompozicije.

Kolaž se javlja u modernoj umjetnosti sa pojavom kubizma. Prvi su započeli izrađivati kolaže Pablo Picasso i Georges Braque oko 1912. godine. Kasnije se ovom tehnikom služe i predstavnici dadaizma, nadrealizma, futurizma i pop arta.

Širenjem kolaža nastali su između ostalog *combine painting* i *asamblaž*.
Porijeklo nastanka kolaža može se pratiti stotinama godina unazad, ali ova tehnika ponovo se pojavila početkom 20. vijeka kao umjetnička forma noviteta.
Najpoznatiji kolažisti su: Pablo Picasso, Georges Braque, Max Ernst, Juan Gris, Marcel Duchamp, Salvador Dali, Man Ray i drugi.

## Također pogledajte

* Ilustracija
* Sergej Svjačenko

## Reference

## Vanjski linkovi

* Collage Arhivirano 3. 3. 2012. na Wayback Machine (en)
# Thomas Edison

| Thomas Alva Edison |
| --- |
| Edison oko 1922. |
| Rođenje |  (1847-02-11) 11. februar 1847. Milan, Ohio, SAD |
| Smrt | 18. oktobar 1931(1931-10-18) (84 godine) West Orange, New Jersey, SAD |
| Nacionalnost | Amerikanac |
| Obrazovanje | samouk |
| Zanimanje | izumitelj i biznismen |
| Supružnik/ci | Mary Stilwell (1871–84) Mina Miller (1886–1931) |
| Djeca | Marion Estelle Edison (1873–1965) Thomas Alva Edison Jr. (1876–1935) William Leslie Edison (1878–1937) Madeleine Edison (1888–1979) Charles Edison (1890–1969) Theodore Miller Edison (1898–1992) |
| Roditelji | Samuel Ogden Edison, Jr. (1804–1896) Nancy Matthews Elliott (1810–1871) |
| Potpis |
|  |

**Thomas Alva Edison** bio je američki izumitelj i biznismen.

Kao samouk u mladosti je počeo praviti i objavljivati tehničke izume. U Menlo Parku, nedaleko od New Yorka, 1876. osnovao je poznatu laboratoriju u kojoj je radio do smrti, a u njoj je 1884. radio i Nikola Tesla na usavršavanju dinamo-mašine. Najpoznatiji izumi su mu kirkofon s ugljenim zrncima, megafon, fonograf, telegrafski aparat koji otipkava štampana slova, kvadrupleks aparat, jednostavna konstrukcija kinematografa na osnovi stroboskopskog efekta. Važan izum je sijalica s niti od uglja, koja je služila za rasvjetu nekoliko desetljeća, prije izuma sijalice sa metalnom niti. Po Thomasu Edisonu neka mjesta dobila su ime, npr. Edison, New Jersey, te Državni univerzitet "Thomas Edison".

*A Day with Thomas Edison* (1922)
## Reference

## Vanjski linkovi

Vanjski video|  *Booknotes* interview with Neil Baldwin on *Edison: Inventing the Century*, March 19, 1995, C-SPAN |
|  *Booknotes* interview with Jill Jonnes on *Empires of Light*, October 26, 2003, C-SPAN |

* "An Hour with Edison", Scientific American, July 13, 1878, p. 17
* Interview with Thomas Edison in 1931
* The Diary of Thomas Edison
* Djela čiji je autor Thomas Edison na Projektu Gutenberg
* Works by or about Thomas Edison na Internet Archive
* Edison's patent application for the light bulb na National Archives.
* Thomas Edison Personal Manuscripts and Letters
* Edison Papers Rutgers.
* Edisonian Museum Antique Electrics
* Thomas Edison na IMDb-ju

Nedovršeni članak Thomas Edison koji govori o **biografijama** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.