Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kyoto

| Kyoto |
| --- |
| Panorama Kyoto |
| Grb |
|  |
| Država |  Japan |
| Prefektura | Kyoto |
| Površina |
|  • Ukupno | 827,83 km2 |
| Stanovništvo (2023) |
|  • Ukupno | 1.445.648 |

**Kyoto** (japanski:京都市, Kyōto-shi?) je deveti po veličini grad u Japanu i glavni grad prefekture Kyoto.
Dio je drugog po veličini metropolitanskog područja u Japanu: Osaka-Kobe-Kyoto. Po popisu stanovništva iz 2020. godine grad je brojao 1,4 miliona stanovnika.

## Međunarodni odnosi

|  |
| --- |
| * Boston
* Köln
* Prag
* Kijev
 |

## Vanjski linkovi

* Službena stranica

Nedovršeni članak Kyoto koji govori o **gradovima** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Honshū

Japansko ostrvo Honshū
**Honshū** ili Hondo (本州, Honshū, doslovno "Glavno ostrvo"), najveće je i najnaseljenije japansko ostrvo i naziva se kopnenim Japanom. Na jugu ga Unutrašnje Seto more i moreuz Kanmon odvajaju od ostrva Shikoku i Kjušu. Na sjeveru je moreuzom Cugaru odvojen od Hokkaida, dok na istoku izlazi na Tihi okean, a na zapadu na Japansko more.

Sedmo je najveće ostrvo na svijetu i drugo najnaseljenije (nakon Jave).

Najveći dio japanske industrije skoncentriran je na priobalnom pojasu južnog dijela ostrva, od Tokija do Kyota, Osake, Nagoye, Kobea i Hiroshime.

## Geografija

Ostrvo je oko 1290 kilometara dugo dok mu širina u centralnom dijelu varira od 48 do 241 kilometra. Ukupna površina ostrva iznosi 227.962,59 km2, što je približno 60% površine Japana i poređenja radi, nešto je veće od ostrva Velika Britanija. Broj stanovnika, prema podacima iz 2005. godine, iznosi blizu 103 miliona.

Honshū je, kao i ostala japanska ostrva, pretežno planinsko. Najviši vrhovi Japana nalaze se u centralnoj planinskoj masi, često zvanoj Japanske Alpe. Najviši vrh zemlje, Fudži, uzdiže se 3.776 m iznad površine mora. Regiju Fudži često pogađaju snažni zemljotresi. Najviši aktivni vulkan Japana, planina Asama, nalazi se približno 140 km sjeverozapadno od Tokija. Rijeke Tone, Šinano i Kino, koje su među najvećima u Japanu, također se nalaze na ovom ostrvu. Honshū ima i mnogo jezera koja su poznata kao ljetna odmarališta. Znatno preko polovine stanovništva Japana živi u nizijama Honshūa. Osim Tokija, glavnog grada Japana, najveći gradovi na ostrvu jesu Osaka, Nagoya, Kyoto, Yokohama, Kobe i Hiroshima.

## Klima

Kako se Honshū prostire na oko 8 stepeni širine, ima široke regionalne varijacije klime. Na zapadu od centralnog uzvišenja, i u sjevernom dijelu ostrva su uobičajene oštre zime, sa značajnim snijegom. Topla Kurošio (Japanska) struja donosi blaže zime istočnim obalskim regionima i centralnoj ostrvskoj zoni. Zbog zapadnog monsuna, ljeta su obično vlažna i vruća, sa najvišim temperaturama do 35° C. Sezona tajfuna obično je u septembru i oktobru i oni donose velike kiše koje često uzrokuju teške poplave.

## Reference

## Vanjski linkovi
# Kyushu

Kyushu| ostrvo Kyushu na mapi |
| Geografija |
| Površina | 35.640 km2 |
| Administracija |
| Država | **Japan** |
| Demografija |
| Stanovništvo | 13.231.995 |

**Kjušu** je najjužniji od četiri glavna japanska ostrva. Od Honshūa je odvojen Kamopnskim moreuzom, a od Shikokua Bungo moreuzom.

Kjušu je nepravilno oblikovano, planinsko ostrvo. Glavni usjevi su riža, čaj, duhan i limun. Oko polovine uglja iskopanog u Japanu dolazi sa nalazišta na sjeveru ostrva, ali proizvodnja opada. Najveći grad je Fukuoka, a Kitakjušu je glavni industrijski centar ostrva i Sasebo u kome se nalazi pomorska baza. Na Kjušuu su Kagošima i Tanegašima svemirski centri, lansirna mjesta Nacionalne Svemirske Razvojne Agencije Japana, kao i Željeznički Tehnički Istraživački Institut. Površina 36.554 kilometra kvadratna, a broj stanovnika (1990. procjena) iznosi 13.269.000.

## Također pogledajte

* Poluostrvo Osumi

## Vanjski linkovi

*

## Reference
# Shikoku

Šikoku
**ŠikokuShikoku** (四国, *Shikoku*?, lit. 'četiri provincije'), Japanski izgovor: [ɕikokɯ] je najmanje od četiri glavna ostrva Japana. Površina ostrva je 18.800 km2, a broj stanovnika (1990.) 4.195.000. Najznačajniji gradovi su Macujama i Takamacu.

Šikoku je 225 kilometra dug i između 50 i 150 km širok. Nalazi se južno od ostrva Honšu i istočno od ostrva Kjušu, između Unutrašnjeg mora (Inland Sea) i Pacifičkog okeana. Značajno je zarastao u šume, a reljef je planinski. Najviši vrh je planina Išizuči (1.982). Glavni proizvodi ostrva su voće, riža, duhan i soja. Najznačajnije industrijske grane su ribolov, drvna industrija i proizvodnja papira.

## Reference
# Hokkaido

Hokkaido|  |
| Geografija |
| Površina | 83.453,57 km2 |
| Dužina | 450 km |
| Širina | 420 km |
| Administracija |
| Država |  **Japan** |
| Demografija |
| Stanovništvo | 5.520.883 |

**Hokkaido**, ranije *Jezo*, je drugo po veličini ostrvo japanskog arhipelaga. Najsjevernije je od četiri najveća ostrva. Nalazi se između Pacifičkog okeana na istoku, Ohotskog mora na sjeveru i Japanskog mora na zapadu. Površina, uključujući neka manja okolna ostrva, iznosi 83.452 kvadratna kilometra, a stanovništvo (2010.) 5.520.883.

## Geografija

Hokaido je od najvećeg japanskog ostrva, Honšua odvojeno na jugu Cugaru moreuzom, od ostrva Sahalin na sjeveru je odvojeno La Peruzovim moreuzom (Soja-kaikjo). Od Kurilskih ostrva na sjeveroistoku je odvojeno Nemuro moreuzom.

Oblik ostrva Hokaido je nepravilan – dugo je 450 kilometra, a široko 420 km. Zbog preovlađujuće Ojašio/Oyashio (Kurilske) struje, ljeta su hladna, a zime duge i oštre. Hokaido karakterišu kompleksni planinski sistemi i vulkanske mase koje se dižu do visine od 2.290 m iznad nivoa mora na planini Asahi (Asahi Dake) u Nacionalnom parku Daisecuan. Glavna luka je Hakodate, a Sapporo je najveći grad i prijestonica Hokaido prefekture. Planine bogate šumom se dižu iznad ekstenzivnih ravnica u riječnim bazenima Išikari i Tokači.

## Privreda

Od industrije je razvijena industrija mlijeka (90 procenata putera i sira Japana se proizvodi na ovom ostrvu), a Išikari polja proizvode 30 procenata uglja Japana. Tamo se nalaze i nalazišta željeza i mangana. Bogatstva Hokaida uključuju i ribom bogate okolne vode, a značajna je i drvna industrija.

## Stanovništvo

Hokkaido je najrjeđe naseljeno od japanskih glavnih ostrva. Ovdje se između ostalih nalazi Ainu, aboridžinska grupa nepoznatog porijekla.

## Također pogledajte

* Samani (grad)

## Vanjski linkovi

*  Arhivirano 4. 5. 2012. na Wayback Machine
# Osaka

| Osaka |
| --- |
| Pogled na Osaku |
| Grb |
|  |
| Država |  Japan |
| Prefektura | Osaka |
| Površina |
|  • Grad | 222,11 km2 |
| Stanovništvo (2007) |
|  • Grad | 2.636.257 |
|  • Metro | 17.220.000 |

**Osaka** (大阪市, Ōsaka-shi?) jest treći po veličini grad u Japanu. Nalazi se na ostrvu Honshuu, na ušću rijeke Yodo u zaliv Osaka. Dio je drugog po veličini metropolitanskog područja u Japanu: Osaka-Kobe-Kyoto. Kao historijski komercijalni centar Japana, središte je mnogih kompanija. Zbog toga tokom radnog dana stanovništvo Osake broji oko 3,7 miliona ljudi, što je višak od 41% u odnosu na stvarni broj ljudi koji žive u ovom gradu.

Osaka je i središte istoimene prefekture.

Nedovršeni članak Osaka koji govori o **gradovima** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Hanshin Tigers

**Hanshin Tigers** (japanski: 阪神タイガース) je japanski profesionalni bejzbol tim, takmiči se u Centralnoj ligi. Domaći teren je stadion Hanshin Koshien u gradu Nishinomiya, prefektura Hyogo. Skraćeno ime je " Hanshin", a nadimak je "Tigrovi". Ponekad se naziva "tigar" ili "borbeni tigar". Među 12 postojećih profesionalnih bejzbol timova u Japanu, ima drugu najdužu historiju nakon Yomiuri Giantsa, i jedan je od timova koji su pokrenuli profesionalnu bejzbol ligu 1936. Do 1961. zvali su se Tigrovi Osake osim u periodu tokom rata.

Operativna korporacija je Hanshin Tigers Co, Ltd. Matična kompanija je Hanshin Electric Railway ( podružnica Hankyu Hanshin Holdingsa).

Četiri ligaške pobjede (na 5. mjestu po broju pobjeda), samo jednom u Japanu (izjednačeno za najniži među 12 timova ), a od 1987. do 2001. pada na dno 10 puta od 15 sezona.

Osvojili su četiri titule prije uspostavljanja sistema dvije lige 1950. Od kada je liga podijeljena na Centralnu i Pacifičku ligu, Tigrovi su sedam puta osvojili titulu Centralne lige (1962, 1964, 1985, 2003, 2005, 2023, 2025) i dva puta Japan Series (1985, 2023).

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt
# Jigorō Kanō

| Jigorō Kanō |
| --- |
| 嘉納 治五郎 |
| Jigorō Kanō, circa 1937. |
| Rođenje |  (1860-12-10) 10. decembar 1860. Hyōgo, Japan |
| Smrt | 4. maj 1938(1938-05-04) (77 godina) na brodu *Hikawa Maru* od upale pluća |
| Poznat(a) po | utemeljivanju džuda |

**Jigorō Kanō** (japanski: 嘉納 治五郎; 1860–1938) utemeljitelj je džuda.

Nakon četiri godine rada Jigorō je organizovao takmičenje u 15 borbi svojih učenika i starih majstora džuda. Borbe su se održavale u sali na tatamiju i po određenim pravilima. Učenici su pobijedili u 13 borbi, a u dvije izjednačili. To je Jigorōa učinilo popularnim.

## Reference

## Vanjski linkovi

Nedovršeni članak Jigorō Kanō koji govori o **biografijama** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Prirodni plin

Skladište zemnog plina
**Zemni ili prirodni plin** je fosilno gorivo koje se najvećim dijelom (85 do 95 posto) sastoji od metana (CH4), koji je najjednostavniji ugljikovodik bez mirisa i okusa. Lahko je zapaljiv i eksplozivan. Preostali udio (5 do 15 posto) su složeniji ugljikovodici, dušik i ugljik-dioksid.

Kao fosilno gorivo, prirodni plin ima ograničene zalihe. Procjene su da bi zalihe prirodnog plina, uz današnji nivo iskorištavanja, mogle potrajati još nekih sto godina. Najveći problemi s plinom leže u tome što udio metana u njemu se mijenja od države do države, pa tako naprimjer udio metana u prirodnom plinu u Rusiji se kreće oko 98 posto dok je u Holandiji taj udio od 80 do 85 posto.

## Upotreba i iskorištenje

Upotreba prirodnog plina je raznovrsna. Plin se upotrebljava u domaćinstvu, koristi se kao sredstvo za grijanje, u industriji itd., ali se u zadnje vrijeme sve više javlja kao i alternativno gorivo za pogon motornih vozila, gdje se upotrebljava u jednom od naziva **CNG** (*compressed natural gas*) ili ukapljen na temperaturi od minus 162 stepena **LNG** (*liquefied natural gas*). Prednosti upotrebe prirodnog plina za pogon je u tome što motori pogonjeni prirodnim plinom ispuštaju za polovicu manje štetnih plinova od odgovarajućih dizel motora koji ispunjavaju Euro 2 normu. Osim toga, prednost mu se očituje i u činjenici nepostojanja krutih čestica u ispušnoj cijevi, buka je neusporedivo manja kao i niža cijena u odnosu na dizel ili benzin. Prirodni plin je značajan i u pogledu da su autonomija kretanja i nosivost bitno veći nego kod ostalih alternativnih goriva. Budući da **CNG** ima visoku oktansku vrijednost (120), upotrebljava se kod motora s Ottovim postupkom sagorijevanja, a što ima nešto lošije iskorištenje u odnosu na dizel, ali budući da se koristi u režimu siromašne smjese razlike nisu velike.

Danas u svijetu postoji više od milion komercijalnih vozila koja su bivalentna, odnosno koja osim plina mogu koristiti i benzin, ali vozila pogonjena samo plinom imaju bolju iskoristivost. Jedno od najpoznatijih je **Sprinter NTG** (*Natural Gas Technology*), koji je opremljen posebnim sistemom za tzv. sekvencijalno ubrizgavanje plina koje dodatno smanjuje buku i količinu štetnih ispušnih plinova kod motora pogonjenih plinom.

## Reference
# Podružnica

**Podružnica** je kompanija koja je pod kontrolom ili u potpunom vlasništvu druge kompanije. Podružnica može biti kompanija, korporacija ili društvo sa ograničenom odgovornošću. U nekim slučajevima podružnica je pod vlasništvom vlade ili preduzeća pod kontrolom države. Kompanija koja posjeduje podružnicu se naziva vlasnik, matično društvo ili holding kompanija.

Podružnice su česta pojava u poslovanju i sve multinacionalne korporacije organiziraju svoje operacije na ovaj način. Primjeri su holding kompanije Berkshire Hathaway, Time Warner ili Citigroup kao i kompanije koje su fokusirane na određene stvari poput kompanija IBM ili Xerox. One organiziraju svoje poslove u nacionalne i funkcionalne podružnice, te je pojava nekoliko stepena podružnica česta.

Podružnice su odvojeni i različiti pravni subjekti napravljeni u svrhu oporezivanja, regulacija i odgovornosti. Zbog ovog razloga se razlikuju od divizija kompanije jer su one preduzeća koja su u potpunosti integrisana u glavnoj kompaniji, te pravno, a ni na bilo koji drugi način nisu drugačije, odnosno odvojene od glavne kompanije. Drugim riječima, podružnica može tužiti ili biti tužena zasebno bez da to utiče na "glavnu" korporaciju, odnosno obaveze vlasnika podružnice.

## Reference
# Vrste riječi

Na osnovu utvrđenih kriterija riječi jednog jezika dijele se na vrste. Kriteriji te podjele u bosanskom jeziku su: značenje riječi, njen oblik i funkcija u rečenici. Kombiniranjem ta tri kriterija, semantičkog, morfološkog i sintaksičkog, sve riječi u bosanskom jeziku dijele se na deset vrsta:

1. **Imenice** (Imenice su promjenjiva vrsta riječi kojom se imenuju bića, predmeti i pojave.) *Npr.: avion, hljeb, muzika, vika, Evropa, Edin, zvijer, ulica, trnje, ćebad, ulje, mlijeko...*

2. **Pridjevi** (Pridjevi su nesamostalne riječi koje stoje uz imenice i imenički upotrebljene riječi. Označavaju osobine pojmova, svojstva predmeta i pojava, odnos među njima, njihovu pripadnost ili porijeklo, te upućuju na materiju od koje je nešto građeno.) *Npr.: zreo, lanjski, svilena, plastična, gradski, seoski...*

3. **Zamjenice** (Zamjenice su riječi kojima se upućuje na lica, predmete i njihove osobine.) *Npr.: ja, mi, moj, naš, ovaj, ovakav, ko, koji, neko, nekakav, niko, ničiji, svako, svačiji...*

4. **Brojevi** (Brojevi su nesamostalne odredbene riječi kojima se iskazuje određenu količinu, redosljed, ukupnost, zbir nečega ili dio nečega. Brojevi su polupromjenjiva vrsta riječi.) *Npr.: jedan, hiljada, prvi, hiljaditi, dvoje, hiljadu pedeset (i) sedmero*

5. **Glagoli** (Glagoli su riječi kojima se imenuje radnja, stanje i zbivanje.) *Npr.: vući, trčati, grmjeti, razdaniti se, čuti, sjediti...*

6. **Prilozi** (Prilozi su nesamostalne riječi koje se prilažu uz druge vrste riječi da ih pobliže odrede. Prilozi su polupromjenjiva vrsta riječi.) *Npr.: lijevo, podalje, jesenas, naobdan, potrbuške, brzo, mnogo, jako, hotimice...*

7. **Prijedlozi** (Prijedlozi su nesamostalne i nepromjenjive riječi. Tako se zovu zato što se predlažu ispred padežnih oblika uglavnom imenskih riječi i služe za označavanje njihovih različitih odnosa prema drugim riječima u rečenici.) *Npr.: od, do, k, uz...*

8. **Veznici** (Veznici su nepromjenjive riječi koje povezuju riječi i rečenice.) *Npr.: i, ili, jer, a, ali, ili - ili, te ...*

9. **Uzvici** (Uzvici su riječi, skupovi glasova ili pojedinačni glasovi, kojima najbrže izražavamo svoja osjećanja i raspoloženja.) *Npr.: uh, jaoj, fiju, kvrc, pis, curik, pi - pi, oj, hej, hajde, dede, de ...*

10. **Riječce** (Riječce su nepromjenjive riječi koje iskazuju lični stav govornika prema onome o čemu govori.) *Npr.: da, jok, zar, kao, gle, pak, baš, valjda, zaista...*

Broj riječi u pojedinim vrstama je nejednak. Najbrojnije su imenice. Računa se da je njih polovina od cjelokupnog broja riječi jednog jezika. U nekim vrstama može se tačno utvrditi broj riječi, npr. broj zamjenica, prijedloga, veznika.
# Beta (slovo)

|  |
| --- |
|  **Beta (β)**  |
| Izgovor |
| Starinski: | [b] |
| Moderno: | [v] |
| Odgovara drugim jezicima |
| Latinski | B |
| Ćirilica: | Б |
| Hebrejski: | ב (bet) |
| Arapski: | ب |
| Transkripcija |
| Iz starinskog: | b |
| Iz modernog: | v |

**Beta** (grčki srednji rod: **Βήτα**; veliko slovo **Β**; malo slovo **β**) je drugo slovo grčkog pisma i ima brojnu vrijednost 2.
U starogrčkome jeziku beta se izgovaralo /*b*/, a u novogrčkom se slovo naziva *víta* i izgovara se /*v*/.

Osim grčkog slova, beta predstavlja različite veličine u matematici i fizici, npr:

* beta-čestice;
* u termodinamici, statističku mjeru inverzne temperature: β = *d* ln *Ω* / *dE*;
* u mehanici fluida, koeficijent stišljivosti
* brzinu u odnosu na brzinu svjetlosti, u posebnoj teoriji relativnosti.
* često se koristi kao oznaka različitih uglova u matematici;

Slovo beta vuče podrijetlo od slova *bet* iz feničkog pisma:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Egipatski hijeroglif |  |  |  |
| Egipatski hijeroglif | Proto-semitsko B | Feničko *bet* | Grčko *beta* |

## Standardi

Standardi Unikod i HTML ovako predstavljaju slovo grčko slovo *beta* (varijacija se koristi u sredini riječi):

|   | Unikod | HTML | izgled zavisi od pregledača | veze (en) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| k. tačka | naziv | kod | entitet |
| Veliko slovo Β | U+0392 | GREEK CAPITAL LETTER BETA | `&#x0392;` | `&Beta;` | Β | detaljni podaci test pregledača |
| Malo slovo β | U+03B2 | GREEK SMALL LETTER BETA | `&#x03B2;` | `&beta;` | β | detaljni podaci test pregledača |
| Malo slovo ϐ (varijacija) | U+03D0 | GREEK BETA SYMBOL | `&#x03D0;` | *nema* | ϐ | detaljni podaci test pregledača |

 Moguće je da se slova u gornjoj tabeli neće ispravno prikazati ako odgovarajući fontovi nisu instalirani na vašem računaru i pregledač (*browser*) nije ispravno podešen. Veze *test preglednika* omogućuju provjeru ispravnosti prikaza i postavki računara.
# Spisak ISO 639 kodova

Postoji nekoliko spiskova koje se odnose na ISO 639.

* Spisak ISO 639-1 kodova (uključuje odgovarajuće ISO 639-2 i ISO 639-3 kodove)
* Spisak ISO 639-2 kodova (uključuje ISO 639-1 kodove, nekoliko tabela odvojeno sa nazivom)
* Spisak ISO 639-3 kodova (nekoliko strana, uključuje obim i vrstu)
* Spisak ISO 639-5 kodova (ogranak, uključuje i odnos prema ISO 639-2 (ostala grupa / grupa)
* ISO 639 makrojezik (sadrži spisak makrojezika uključujući ISO 639-1)
* Spisak nepovezanih dvo-slovnih kodova u ISO 639 i ISO 3166

## Reference

## Vanjski linkovi

*
# Isofix

Isofix kopče
**Isofix** je skraćenica za (International Organization for Standardization) ISO FIX". )
On predstavlja sistem vezivanja autosjedalice za vozilo koje ima za cilj smanjenje mogućnosti neispravnog postavljanja (montiranja) autosjedalice. Sastoji se od dva nepomična prstena, dva pripadajuća nepomična dodatka na autosjedalici i napravu za ograničavanje rotacije autosjedalice i smanjenje mogućnosti izbacivanja djeteta van sjedalice u slučaju sudara jer je direktno pričvršćena za samo sjedište i time predstavlja integralni dio vozila.

### Vrste isofix sistema

Isofix sjedalice za djecu podijeljene su po veličini u sedam osnovnih grupa.

* A- ISO/F3 Sjedalica sa naslonom za malu djecu u smjeru vožnje
* B-ISO/F2 Sjedalica sa nižim naslonom, za malo djete u smjeru vožnje
* B1-ISO/F2X Sjedalica sa nižim naslonom, za malo djete u smjeru vožnje
* C ISO/R3 Velika sjedalica za malo dijete suprotno smjeru vožnje
* D ISO/R2 Manja sjedalica za malo dijete suprotno smjeru vožnje
* E ISO/R1 Manja sjedalica za malo dijete suprotno smjeru vožnje
* F ISO/L1 Sjedalica za poprečno pozicioniranje na lijevoj strani
* GISO/L2 Sjedalica za poprečno pozicioniranje na desnoj strani

## Reference
# ISO/IEC 17025

**ISO/IEC 17025** je standard koji daje opće zahtjeve za kompetentnost ispitnih i kalibracionih laboratorija. Nastao je iz ISO/IEC Vodiča 25 (ISO Guide 25), koji je izdala Međunarodna organizacija za standardizaciju 1999. godine. Standard ISO/IEC 17025 se diektno odnosi na laboratorije koje izdaju rezultate ispitivanja ili kalibracija.

## Akreditiranje prema ISO/IEC 17025

Tijela koja vrše akreditiranje po ovom standardu moraju ispuniti zahtjeve standarda ISO/IEC 17011. U većini zemalja postoji samo jedno akreditaciono tijelo koje vrši akreditaciju prema ISO/IEC 17025.

## Također pogledajte

* Spisak ISO standarda

## Vanjski linkovi

* Međunarodna saradnja za akreditaciju ILAC
* Evropska saradnja za akreditaciju
# Lj

**Lj** je 17. slovo bosanske abecede. Označava umekšani suglasnik, palatalni lateralni aproksimant. Lj je dvostruko slovo nastalo udruživanjem slova *l* i *j*.

## Historija

Pretpostavlja se da je Ljudevit Gaj prvi koristio digraf *lj* 1830. godine. Glas *lj* u italijanskom jeziku se piše *gl*, u kastiljanskom i španskom *ll*, u portugalskom *lh*, u nekim mađarskim dijalektima kao *lly*, u latvijskom *ļ*, u češkom i slovačkom često se transkribira kao *ľ*. Ćirilični pandan mu je slovo *љ*.

## Reference

## Vanjski linkovi

Nedovršeni članak Lj koji govori o **pismu** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# EBCDIC

**EBCDIC** (engleski: E**xtended **B**inary **C**oded **D**ecimal **I**nterchange **C**ode*, onačava 8-bitni znakovni sistem koji se koristi na IBM mainframe operativnim sistemima z/OS, s/390, AS/400 i i5/OS. EBCDICC se također koristio za razne ne-IBM računare kao na primjer: Fujitsu-Siemens' BS2000/OSD i Hewlett-Packard HP MPE/iX. EBCDIC kodni sistem razvio se od 6-bitnog BCD sistema za kodiranje bušenih kartica. Ovaj 6-bitni kodni sistem razvila je kompanija IBM tokom kasnih 1950 godina za svoje prve računare.

## Znakovna stranica

Ispod je pokazana CCSID 500 verzija EBCDIC. Znakovi 0x00–0x3F i 0xFF su upravni simboli , 0x40 je praznina, 0x41 je ne-prijeloma praznina , 0xCA je 'meka' crta.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | A | B | C | D | E | F |
| 40 |   |   |   | â | ä | à | á | ã | å | ç | ñ | [ | . | < | ( | + | ! |
| 50 |   | & | é | ê | ë | è | í | î | ï | ì | ß | ] | $ | \* | ) | ; | ^ |
| 60 |   | - | / | Â | Ä | À | Á | Ã | Å | Ç | Ñ | ¦ | , | % | \_ | > | ? |
| 70 |   | ø | É | Ê | Ë | È | Í | Î | Ï | Ì | ` | : | # | @ | ' | = | " |
| 80 |   | Ø | a | b | c | d | e | f | g | h | i | « | » | ð | ý | þ | ± |
| 90 |   | ° | j | k | l | m | n | o | p | q | r | ª | º | æ | ¸ | Æ | ¤ |
| A0 |   | µ | ~ | s | t | u | v | w | x | y | z | ¡ | ¿ | Ð | Ý | Þ | ® |
| B0 |   | ¢ | £ | ¥ | · | © | § | ¶ | ¼ | ½ | ¾ | ¬ | | | ¯ | ¨ | ´ | × |
| C0 |   | { | A | B | C | D | E | F | G | H | I | ­ | ô | ö | ò | ó | õ |
| D0 |   | } | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | ¹ | û | ü | ù | ú | ÿ |
| E0 |   | \ | ÷ | S | T | U | V | W | X | Y | Z | ² | Ô | Ö | Ò | Ó | Õ |
| F0 |   | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | ³ | Û | Ü | Ù | Ú |   |