Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1. august

|  |
| --- |
| * Jul
* **August Sep
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 31 |

**1. august / kolovoz (1. 8)** jest 213. dan godine po gregorijanskom kalendaru (214. u prestupnoj godini). Do kraja godine ima još 152 dana.

## Događaji

* 1664 – Potpisan Vašvarski mir između Habsburške Monarhije i Osmanlijskog Carstva.
* 1937 – U Anindolu, kod Samobora održan Osnivački kongres Komunističke partije Hrvatske;

## Rođeni

### 20. vijek

* 1901 - Jaroslav Plecity, bosanskohercegovački i češki kompozitor
* 1924 – Abdullah bin Abdulaziz al-Saud, saudijski kralj
* 1943 – Dubravka Oraić Tolić, hrvatska pjesnikinja, esejistica, prevoditeljica i teoretičarka književnosti i kulture
* 1952 – Zoran Đinđić, srbijanski političar
* 1964 – Helga Øvsthus Fenne, norveška biatlonka
* 1965 – Aleksandar Tropnjikov, sovjetski, ruski i kirgiški biatlonac
* 1973 – Edurne Pasaban, španska alpinistkinja
* 1981 – Miracle Laurie, američka glumica
* 1984.
	+ Bastian Schweinsteiger, njemački nogometaš
	+ Annelies Cook, američka biatlonka.
* 1987 – Jakov Fak, hrvatski i slovenski biatlonac

### 21. vijek

* 2005 – Julia Tannheimer njemačka biatlonka

## Umrli

* 1137 – Luj VI Francuski, francuski kralj od 1108. do 1137.
* 1714 – Ana, kraljica Velike Britanije
* 1955 – Stanislav Vinaver, srpski književnik

## Praznici

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (1. august), BBC.co.uk (en)
* Na današnji dan (1. august), nytimes.com (en)
# Španske suverene teritorije

Plazas de soberanía.
**Plaza de soberanía** [ˈplaθa de soβeɾanˈia] (šp. „Mjesta suvereniteta“) je mala španska oblast (eksklava), koja se nalazi na teritoriji Maroka, koje u Španiji ima autonomni karakter. To su područja:

* Ceuta
* Melilla
* Čafarinska ostrva
* Peñón de Alhucemas
* Peñón de Vélez de la Gomera

gdje se naseljene enklave Ceuta i Melilla nazivaju **ciudades autónomas** ("autonomni gradovi"). Područja pripadaju Evropskoj Uniji i u njima se koristi euro, kao valuta.

| Teritorija | Koordinate | Površina (ha) |
| --- | --- | --- |
| **Islas Alhucemas** | ﻿ / ﻿ | **4.6** |
| ---Peñón de Alhucemas | ﻿ / ﻿ | 1.5 |
| ---Isla de Tierra | ﻿ / ﻿ | 1.7 |
| ---Isla de Mar | ﻿ / ﻿ | 1.4 |
| **Islas Chafarinas** | ﻿ / ﻿ | **52.5** |
| ---Isla del Congreso | ﻿ / ﻿ | 25.6 |
| ---Isla Isabel II | ﻿ / ﻿ | 15.3 |
| ---Isla del Rey | ﻿ / ﻿ | 11.6 |
| **Peñón de Vélez de la Gomera** | ﻿ / ﻿ | **1.9** |

## Reference

## Vanjski linkovi

* Karta sa geografskim pozicijama područja
# Islamski kalendar

**Islamski kalendar** je lunarni (Mjesečev) kalendar. On se za protok vremena ravna prema Mjesečevim mijenama. Jedna puna Mjesečeva mijena (transformacija od mjeseca mlađaka na nebu do punog Mjeseca i potom opet do mlađaka) označava protok jednog mjeseca po kalendaru.

Za početak islamskog kalendara uzima se Hidžra, preseljenje Muhammeda iz Mekke u Medinu usljed progona i pritisaka koje su nad njim vršili idolopoklonici iz njegovog rodnog grada.

## Mjeseci

Islamski kalendar ima dvanaest mjeseci:

1. *Muharrem ul Haram* (ili skraćeno *Muharrem*) - **محرّم**, "zabranjen"
2. *Safer* - **صفر**, "prazan"
3. *Rebiul-evvel* (*Rebi' I*) - **ربيع الأول**, "prvo proljeće"
4. *Rebiul-ahir* (*Rebi' II*) - **ربيع الآخر أو ربيع الثاني**, "drugo proljeće"
5. *Džumadel-ula* (*Džumade I*) - **جمادى الأولى**, "prvi mjesec osušene zemlje"
6. *Džumadel-uhra* (*Džumade II*) - **جمادى الآخرة أو جمادى الثانية**, "drugi mjesec osušene zemlje"
7. *Redžeb* - **رجب**, "poštovanje"
8. *Ša'ban* - **شعبان**, "raštrkani"
9. *Ramazan* - **رمضان**, "sprženi"
10. *Ševval* - **شوّال**, "podizanje"
11. *Zul-ka'de* - **ذو القعدة**, "primirje"
12. *Zul-hidždže* - **ذو الحجة** , "hadžiluk"

## Dani

Nedjelja: *yaum al-ahad* **يوم الأحد** (Prvi dan)
Ponedjeljak: *yaum al-ithnayn* **يوم الإثنين** (Drugi dan)
Utorak: *yaum ath-thalatha'* **يوم الثُّلَاثاء** (Treći dan)
Srijeda: *yaum al-arba`a'* **يوم الأَرْبعاء** (Četvrti dan)
Četvrtak: *yaum al-khamis* **يوم الخَمِيس** (Peti dan)
Petak: *yaum al-jum`a* **يوم الجُمْعَة** (Džuma)
Subota: *yaum as-sabt* **يوم السَّبْت**
## Formula

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2

C *(gregorijanski kalendar)*, H *(islamski kalendar)*

## Reference

Nedovršeni članak Islamski kalendar koji govori o **islamu** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Germanski jezici

Države gdje je neki od germanskih jezika prvi službeni jezik
  Države gdje je neki od germenskih jezika službeni ali ne i primarni jezik
**Germanski jezici** su grupa jezika unutar indoevropske porodice jezika kojima govori približno 500 miliona ljudi, uglavnom u Sjevernoj Americi, Okeaniji, Srednjoj, Zapadnoj i Sjevernoj Evropi.

## Podgrupe

Ova jezička grupa se dalje dijeli na: istočnogermanske, sjevernogermanske i zapadnogermanske jezike.

Unutar zapadnogermanskih jezika nalaze se dva najzastupljenija germanska jezika: engleski sa oko 360 do 400 miliona i njemački jezik sa preko 100 miliona govornika kojima je to maternji jezik.
U zapadnogermanske jezike se još ubrajaju i holandski, škotski, frizijski, afrikaans, jidiš kao i Gornjonjemački i Donjonjemački jezici.

Sjevernogermanski jezici su druga podgrupa germanskih jezika uzimajući u obzir brojnost govornika. U ovu podgrupu se ubrajaju: norveški, švedski, danski, islandski i farski jezik kojim zajedno govori oko 20 miliona govornika.

U istočnogermanske jezike se ubrajaju gotski, burgundski i vandalski jezik od kojih su sva tri izumrla. Posljednji izumrli jezik iz ove podgrupe je Krimskogotski jezik koji se govorio krajem 18. vijeka u izolovanim područjima Krima.

## Broj govornika

Germanski jezici po broju govornika kojima je jezik maternji (u milionima)| Jezik | Broj govornika | Ref. |
| --- | --- | --- |
| engleski (*English*) | 360-400 |  |
| njemački (*Deutsch*) | 95 |  |
| holandski (*Nederlands*) | 23 |  |
| švedski (*Svenska*) | 9.2 |  |
| Afrikaans (*Afrikaans*) | 7.2 |  |
| Donjogermanski (*Platt*/*Neddersassch*/*Leegsaksies*) | 6.5 |  |
| danski (*Dansk*) | 5.5 |  |
| norveški (*Norsk*) | 5 |  |
| Jidiš(*ייִדיש*) | 2.5 |  |
| škotski (*Scots*) | 1.5 |  |
| Lemburški (*Lèmburgs*) | 1.3 |  |
| Frizijski (*Frysk*/*Noordfreesk*/*Seeltersk*) | 0.5 |  |
| islandski (*Íslenska*) | 0.3 |  |
| luksemburški (*Lëtzebuergesch*) | 0.3 |  |
| Farski (*Føroyskt*) | 0.06 |  |
| **Ukupno** | 500 |  |

## Reference
# RISC

**RISC** je skraćenica za r**educed **i**nstruction **s**et **c**omputer* ili tip procesora sa smanjenim skupom naredbi. Filozofija RISC-a svodi se na:

* stvaranje procesora s manjim opsegom naredbi
* povećanjem broja registara dostupnim CPU
* stavljanjem *cache* memorija na CPU
* korištenje tzv. *pipelining*-a koji omogućuje izvršavanje više naredbi unutar jednog otkucaja unutrašnjeg sata CPU-a

## Primjeri RISC središnjih jednica

* ARM
* R2000
* PowerPC
* SPARC

## Također pogledajte

* Računarska arhitektura

## Vanjski linkovi

* Objašnjenje pojma **RISC** na Internetu (en)
# 3D printanje

3D printer: mašina za brzu izradu prototipova selektivnim laserskim sinterovanjem
**Trodimenzionalno printanje** (engleski: *3D printing*) jeste način brze izrade prototipa kojim se uređajima zasnovanima na patentiranoj 3D tehnologiji *Massachusetts Institute of Technology* (MIT) „ispisuju”, tj. direktno iz 3D CAD programa izrađuju fizički predmeti u prostoru.

Trodimenzionalni ispis, a naročito ispis u boji daje inženjerima razvoja i dizajnerima mogućnost jasnog uvida u tok postupka dizajniranja, mogućnost isticanja raznih parametara, mogućnost lakog i ranog uočavanja mogućih grešaka i njihovog brzog i efikasnog ispravljanja.

Koristeći se ovim mogućnostima 3D-printera znatno se skraćuje vrijeme izrade i povećava razina kvaliteta modela i prototipa.

Područja primjene 3D-printera su: arhitektura, dizajn, informatika, edukacija, mašinogradnja, aeronautika, metalurgija, modelarstvo, medicina, bio-modeliranje, geo-info sistemi, molekularna hemija i dr.

## Način rada

3D-pisači su mini sistemi s numeričkim upravljanjem (NC) u tri ose (*x*, *y* i *z*). Sistemski softver najprije konvertira 3D CAD nacrt u u poprečne presjeke, odnosno tanke slojeve debljine 0,089–0,203 mm, što se bira ovisno o tačnosti koja se želi postići.

Nakon toga se predmet (model) izrađuje na taj način da se u radnom prostoru u programiranim tankim slojevima nanosi specijalni prah i učvršćuje vezivnim sredstvom koje se nanosi na prah („ispisuje”) standardnim komponentama HP-ovog pisača počevši s najdonjim slojem. Takav „ispis” može biti monohromatski ili u boji. Odabirom vrste praha i punjenjem modela različitim komponentama (učvršćivačima) korisnici mogu kreirati predmete različitih svojstava ovisno o tehničkim zahtjevima koje model treba zadovoljiti (čvrstoća, elastičnost, temperaturna izdržljivost, i sl.)

Softver prihvaća 3D-datoteke kreirane u formatima .STL, .VRML, .PLY .

## Također pogledati

* NovoGen
* Četvrta industrijska revolucija

## Reference

## Vanjski linkovi

Tekstovi o 3d printanju, na engleskom jeziku

* Business Week: Printing in 3D Gets Practical
* Something Completely Different - 3D Printing
* Times Online article - Microtrends: 3D Printing Arhivirano 7. 5. 2009. na Wayback Machine
* Technical Articles on 3D printing Arhivirano 13. 9. 2009. na Wayback Machine
* 3D printer reshapes world of copying Arhivirano 1. 2. 2010. na Wayback Machine
* 3D Printing for the Masses Arhivirano 28. 5. 2010. na Wayback Machine
* 'Gadget printer' promises industrial revolution *New Scientist* Arhivirano 11. 10. 2008. na Wayback Machine
# Nacionalna parlamentarna biblioteka Japana

Nacionalna biblioteka u Tokiju
**Nacionalna parlamentarna biblioteka Japana** (eng. **NDL**) (国立国会図書館, *Kokuritsu Kokkai Toshokan*?) jest nacionalna biblioteka Japana i među najvećim bibliotekama na svijetu. Osnovana je 1948. u svrhu pomaganja članovima Parlamenta Japana (国会, *Kokkai*?) u istraživanju pitanja javne politike. Biblioteka je po namjeni i obimu slična Kongresnoj biblioteci Sjedinjenih Američkih Država.

Sastoji se od dva glavna objekta u Tokiju i Kyotu i nekoliko drugih ogranaka širom Japana.

Kao japanska nacionalna biblioteka, prikuplja kopije svih publikacija objavljenih u Japanu. Štaviše, budući da služi kao istraživačka biblioteka za članove parlamenta, njihovo osoblje i širu javnost, održava obimnu kolekciju materijala objavljenih na stranim jezicima o širokom spektru tema.

## Reference