# Glagoli

**Glagoli** su riječi koje kazuju radnju (čitati, kopati, pjevati), stanje (osijediti, pocrvenjeti, venuti) i (z)bivanje (naoblačiti se, sijevati, grmjeti).

## Glagolski vid (aspekt)

Po trajanju glagolske radnje glagoli mogu biti:

* **Nesvršeni** (trajna radnja) - *pisati*, *pjevati*, *raditi*; dijele se na 2 grupe:

- a) **trajni** (*durativni*) - označavaju (duže ili kraće) *neprekidno* vršenje radnje: *gledati*, *hodati*, *raditi* i dr.

- b) **učestali** (*iterativni*) - označavaju radnju s *prekidima*, više puta ponovljenu u vremenskim razmacima: *donositi*, *napominjati*, *kuckati* i dr.

* **Svršeni** (trenutna radnja) - *viknuti*, *udariti*, *skočiti*; dijele se na 2 podvrste:

- a) oni koji iskazuju vremenski *potpuno* ograničen sadržaj, tj. da se čitava radnja završila u jednom trenutku; to su tzv. **trenutni** (*trenutnosvršeni*) - *dati*, *sjesti*, *mahnuti*

- b) oni koji iskazuju djelomično vremensko ograničenje; ovdje se razlikuju **početnosvršeni** (označavaju svršeni *početak* glagolske radnje - *zapjevati*, *progovoriti* i dr.), **završnosvršeni** (označavaju *kraj* glagolske radnje - *pročitati*, *popiti* i dr.) i **neodređenosvršeni** (označavaju svršeni trenutak, kao i duže ili kraće vršenje glagolske radnje, stanja ili zbivanja - *zaigrati se*, *posvirati* i dr.)

**Napomena**: Postoji određen broj glagola koji nisu vidski određeni, tj. koji se mogu pojaviti u oba vida, a vid im se može razaznati tek iz konteksta. Takav je, npr., glagol *čuti*: *Čuo sam šta se desilo* /svršeni/; - *Jesi li dobro čuo dok je otac govorio?* /nesvršeni/; takvi su i *imenovati*, *ručati*, *sanjati*, *savjetovati*, *večerati*, *telefonirati*, *vidjeti* i dr. Na glagolski vid mogu ukazivati i pojedina leksička sredstva (*često*, *redovno*, *uvijek*, *više puta* i dr.).

## Glagoli po predmetu radnje

* Prelazni glagoli (imaju objekat) - čitam knjigu, grizem jabuku
* Neprelazni (ne mogu imati objekat) - cvijeće cvjeta, on spava, ja sjedim
* Povratni (imaju povratnu zamjenicu se) - ja se umivam, trava se zeleni

* Prelazni glagoli dijele se na: prave i neprave.

## Podjela glagolskih oblika

Glagolski oblici mogu se podijeliti na osnovu 2 kriterija: tipu tvorbe te prisutnosti/odsutnosti *lica* uz glagole.

Prema tipu tvorbe, glagolske oblike dijelimo na:

* **proste** (*sintetičke*) - sastoje se od jedne riječi (npr. *učim*, *učiti*, *reče*, *radijah*); tvore se gramatičkim promjenama samog glagola, dodavanjem nastavaka za oblike na infinitivnu ili prezentsku osnovu; tu spadaju *infinitiv*, prezent, aorist, imperfekt, *imperativ*, glagolski pridjev radni, glagolski pridjev trpni, glagolski prilog sadašnji *i* glagolski prilog prošli*;*
* složene - sastoje se od dvije ili više riječi (*učili su*, *nećemo ostati*); tvore se opisno, objedinjavanjem dvaju ili više oblika u jednu morfološku cjelinu (**aktivni**: perfekt, pluskvamperfekt, futur I, futur II, potencijal I, potencijal II te svi **pasivni** glagolski oblici); složeni oblici tvore se od infinitnih oblika glagola koji se mijenjaju i **pomoćnih glagola** (*jesam*, *htjeti* i *biti/bivati*); pomoćni glagol nosi gramatičko, a glavni leksičko i dio gramatičkog značenja.

Prema prisutnosti/odsutnosti (kategorije) lica, razlikujemo:

* **lične** (*finitne*) - svi vremenski glagolski oblici (*prezent*,*aorist*,*imperfekt*, *perfekt*, *pluskvamperfekt*, *futur I*, *futur II*), potom *imperativ*, *potencijal I* i *potencijal II*; u ovim oblicima vidljivo je koje lice - prvo, drugo ili treće - vrši radnju, odnosno o kojem se licu nešto saopćava;
* **nelične** (*infinitne*) - *infinitiv*, *glagolski pridjevi* i *glagolski prilozi*; u ovim oblicima nema oznake lica, tj. ne vidi se na koje se gramatičko lice odnosi glagolska radnja.

## Također pogledajte

* Gramatika