Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aluzija

**Aluzija** (lat.: allusio) je stilska figura kojom se na indirektan, prikriven način, upućuje tj. aludira na neki objekat ili okolnost vanjskog konteksta.
U širem kontekstu, više neformalnom, aluzija je kratka izjava koja na ležeran način ukazuje na šire značenje onog o čemu se govori.

## Reference
# Antologija

**Antologija** (ἀνθολογία) dolazi od grčkih riječi *anthos*, cvijet i *legein*, izabrati.

Riječ je o izabranim i probranim muzičkim ili književnim djelima skupljenim u jednu zbirku. Antologiju treba razlikovati od *panorame* ili *hrestomatije*. Antologija je izbor koji počiva na čvršćim estetičkim mjerilima i uvijek nosi u sebi i vrednovanje. Antologija može biti vremenski ograničeni izbor, kao i izbor temama, rodovima, školama, pravcima umjetnosti i sl.

Korišten je i izraz zbirka rasprava, ali je on bio više uobičajen u prošlosti. U srednjovjekovnoj Evropi se koristio izraz: florilegium, opet u smislu prikupljanja cvijeća, i bio je korišten za antologije Latinskih poslovica i tekstualnih izvadaka.
Antologija koja se sastoji od više romana, sa dodatkom nekih kraćih djela, ponekad se naziv **omnibus**.

U muzici, termin se odnosi na skupinu radova onih umjetnika koji imaju dugu i raznoliku karijeru.

## Reference

## Vanjski linkovi
# Manastir

**Manastir** (grč. *monasterion*: kuća monaha, pustinjakova ćelija, prema *monastein*: živjeti sam, od *monos*: sam; lat. *monasterium*, engl. *monastery*, franc. *monastère*, na esperantu muški manastir: *monakejo* odn. ženski *monakinejo*), u istočnom kršćanstvu, zajednička nastamba u kojoj, prema utvrđenim pravilima, žive monasi ili monahinje; u užem smislu riječi pravoslavni samostan, crkva sa zgradama. Duhovno i kulturno središte istočnoga kršćanskog svijeta. Načinom gradnje može biti pećinski, skitski (šatorski) i zidani (lavra). Prvi cenobitski manastiri (život u zajednici) nastali su u 4. vijeku. U srednjem vijeku nastali su mnogobrojni monumentalni manastiri u Sjevernoj Makedoniji (Nerezi), Srbiji (Visoki Dečani), Bugarskoj (Rilski manastir) i Rusiji (Kirilo-bjelozerski manastir).

Riječ manastir ima nekoliko pokrajinskih oblika, npr. *namastir* (kod Vuka) i *monastir*.

Naziv grada Belog Manastira nastao je od mađarskog naziva *Pelmonoštor* zamjenom mađarskog oblika *monoštor* oblikom *manastir*, dok je prezime *Pel* zamijenjeno pridjevomom *beli* koji se slično izgovara. Makedonski grad Bitolj (makedonski: Битола) Turci su od XVI vijeka nazivali *Toli* ili *Toli-Monastir*, a i danas ga tako nazivaju Albanci s Kosova.

Riječ *samostan* doslovan je prijevod grčke riječi *monasterion*. Upotrebljava se od 19. vijeka u Katoličkoj crkvi umjesto starih sinonimnih naziva manastir (namastir), klaustar (ili kloštar), konvenat, koludrište ili stanište. Historijski ima, na primjer, samo 4 potvrde za riječ *samostan* (od toga tri rječničke), za razliku od riječi *manastir*, koja je obilno potvrđena u djelima starih pisaca.

## Također pogledajte

Manastir
* Samostan

## Vanjski linkovi

* Manastir na Wikimedia Commonsu
# Imenice

**Imenice** su riječi koje označavaju imena bića, stvari i pojava. Međutim, one nisu semantička kategorija, tako da ne mogu biti karakterizirane u smislu njihovog značenja. Lingvistički, imenice su otvorena klasa među vrstama riječi čiji se članovi mogu pojaviti kao glavna imenska riječ u rečenici, tj. subjekat, zatim kao objekat radnje iskazane glagolom ili kao "objekat" prijedloga.

Leksičke kategorije (vrste riječi) definirane su prema načinima na koje se njihovi članovi kombiniraju s drugim vrstama izraza. Sintaksička pravila za imenice razlikuju se od jezika do jezika. "Koliko znamo, svaki jezik pravi gramatičko razlikovanje koje izgleda kao razlikovanje imenica i glagola."

U različitim jezicima imenice imaju različite gramatičke karakteristike. U bosanskom jeziku spadaju u promjenjive riječi i za njih su karakteristične kategorije **roda**, **broja** i **padeža**.

## Podjela

a) Po tome označavaju li nešto *opipljivo* ili *neopipljivo*, mogu biti **konkretne** i **apstraktne**.

b) Po *značenjskom opsegu* dijele se na **opće (zajedničke)** i **vlastite**. U opće spadaju i **nebrojive** (koje nemaju množinu), a one se dijele na **zbirne (kolektivne)** i **gradivne**.

## Primjeri

* **Konkretne**: *ruža*, *stolica*...
* **Apstraktne**: *bol*, *ljubav*, *misao*...
* **Vlastite**: *Ana*, *Mehmed*, *Šarulja* (ime krave), *Šipad* (ime firme)...
* **Opće**: *knjiga*, *konj*, *krevet*, *ljubičica*, *prozor*...
	+ **Zbirne**: *granje*, *perad*, *pruće*...
	+ **Gradivne**: *brašno*, *drvo*, *snijeg*...

## Također pogledajte

* Gramatika

## Reference
# Pridjevi

**Pridjev** ili **adjektiv** (od latinski: *adiectivus* = *dodan*, *priložen*) riječ je koja se pridijeva imenici, obično opisujući je ili specificirajući.

Pridjevi nisu univerzalna vrsta riječi jer nemaju svi jezici pridjeve. Na primjer, kineski jezik nema pridjeve: sve riječi koje se prevode kao pridjevi zapravo su stativni glagoli.

U nekim se jezicima participi koriste kao pridjevi. Imenice koje mijenjaju druge imenice ponekad se zovu modificirajuće imenice, imenice s pridjevskom službom, ili dio složene imenice.

## Pridjevi u bosanskom jeziku

Kada posvojni pridjevi završavaju na -ov, -ev, -in, a tvoreni su od vlastite imenice pišu se velikim početnim slovom.
Kada posvojni pridjevi završavaju na -ski, -ški, -ćki pišu se malim slovom.

### Rod i broj pridjeva

Pridjevi se slažu sa imenicom

* u rodu - iskren, iskrena, iskreno
* u broju i padežu - čisto odijelo, čista odijela

### Poređenje pridjeva (komparacija)

* Pozitiv - brz, lak
* Komparativ - brži, lakši
* Superlativ - najbrži, najlakši
* Određeni vid (oblik) pridjeva - visoki dječak, iskreni čovjek
* Neodređeni vid (oblik) pridjeva - visok dječak, iskren čovjek
* pripadanje po vremenu – Vremenski - dnevni, nedjeljni, mjesečni
* pripadanje po mjestu – Mjesni - gornji, donji, lijevi, desni

## Također pogledajte

* Gramatika
# Riječce

**Riječce** su riječi koje su postale od priloga ili veznika i služe da se njima iznese lični stav prema sadržaju rečenice.

## Upotreba

Koriste se za:

* pokazivanje: *evo*, *eto*, *eno*
* isticanje suprotnosti: *međutim*, *pak*
* posebno isticanje: *bar(em)*
* izuzimanje: *jedino*, *samo*
* odricanje: *ne*, *nipošto*, *nikako*
* pitanje (upitne): *li*, *zar*
* modalne: *da*, *dakako*, *uistinu*, *nesumnjivo*, *svakako*, *nesporno*, *jamačno*, *zaista*

## Također pogledajte

* Gramatika

## Reference

## Vanjski linkovi
# Latinska abeceda

Natpis "Duenos", koji datira iz 6. stoljeća p. n. e, prikazuje najraniji poznati oblik starolatinske abecede.
**Latinska abeceda**, poznata i kao **rimska**, jest skup slova koje su prvobitno koristili stari Rimljani za pisanje latinskog jezika. Uglavnom nepromijenjena, osim nekoliko slova koja su izvedena – ⟨J⟩ iz ⟨I⟩ i ⟨U⟩ iz ⟨V⟩, uz dodatke kao što je ⟨W⟩ i proširenja kao što su slova s dijakriticima, ona formira latinično pismo koje se koristi za pisanje većine jezika moderne Evrope, Afrike, Amerike i Okeanije. Njen osnovni moderni inventar standardiziran je kao ISO osnovna latinična abeceda.

Termin *latinska abeceda* može se odnositi ili na abecedu koja se koristi za pisanje latinskog jezika (kao što je opisano u ovom članku) ili na druge abecede zasnovane na latinici, što je osnovni skup slova zajednički raznim abecedama koje potječu od klasične latinice, kao što je engleska abeceda. Ove latinske abecede mogu odbaciti slova, poput rotokaske abecede, ili dodati nova slova, poput danske i norveške abecede. Oblici slova razvijani su tokom stoljećâ, uključujući razvoj malih slova u srednjovjekovnoj latinici, oblika koji nisu postojali u abecedi klasičnog perioda.

Latinica se razvila iz vizualno slične etrurske abecede, koja se razvila iz kumejske verzije grčkog alfabeta, koja je sama po sebi nastala od feničke abecede, a koja je, pak, izvedena iz egipatskih hijeroglifa. Etrurci su vladali ranim Rimom; njihova abeceda razvijala se u Rimu tokom uzastopnih stoljeća da bi proizvela latinicu. U srednjem vijeku latinska abeceda korištena je (ponekad s modifikacijama) za pisanje romanskih jezika, koji su direktni potomci latinskog, kao i keltskih, germanskih, baltičkih i nekih slavenskih jezika. S dobom kolonijalizma i kršćanskog evangelizma, latinica se proširila izvan Evrope, počevši se koristiti za pisanje autohtonih američkih, australskih, austronezijskih, austroazijskih i afričkih jezika. U novije vrijeme, lingvisti su također skloni preferirati latinicu ili međunarodnu fonetsku abecedu (koja se uglavnom zasniva na latinici) pri transkripciji ili stvaranju pisanih standarda za neevropske jezike, kao što je afrička referentna abeceda.

Apeksi na ovom natpisu iz prvog stoljeća vrlo su svijetli. (Postoji jedan iznad u prvom redu.) Samoglasnik *I* napisan je viši, umjesto da ima vrh. Interpunkti su u obliku zareza, što je elaboracija tipičnijeg trouglastog oblika. Iz svetišta augustala u Herkulaneju.
Natpis s interpunktom u obliku trougla
Primarni interpunkcijski znak bio je interpunkt, koji je korišten kao razdjelnik riječi iako je prestao biti u upotrebi nakon 200. godine.

## Reference

## Vanjski linkovi

* *Latin Dictionary* Lewisa i Shorta o slovu *G*
* Latinska abeceda
# Arapski brojevi

Arapski brojevi
**Arapski brojevi**, još nazivani i Hindu-arapski brojevi, su brojevi koji obuhvataju sljedećih deset cifara: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 i 9, zasnovanih na Hindo-arapskom brojevnom sistemu. To je danas najčešće korišteni sistem za simboličan prikaz brojeva u svijetu. U ovom sistemu, niz cifara, kao npr: "1234" se čita kao jedan broj, koristeći položaj svake cifre u nizu kako bi se istoj dodijelila odgovarajuća vrijednost. Simbol za nulu (*0*) je ključ za efikasnost ovog sistema, koji je razvijen od strane antičkih matematičara Indijskog potkontinenta u periodu oko 500. godine.

Sistem je usvojen od strane perzijskih i arapskih matematičara u Bagdadu a preko Arapa je prenesen dalje na zapad. Postoje neki dokazi koji ukazuju da su brojevi u svom sadašnjem obliku razvijeni iz arapskog pisma u Magrebu, zapadnom području arapskog svijeta.

Trenutna forma brojeva razvijena je u Sjevernoj Africi i razlikuje se u formi od indijskih i istočnoarapskih brojeva. Italijanski naučnik Fibonacci se u sjevernoafričkom gradu Bejaia prvi put susreo s brojevima te je njegov rad bio presudan u tome što su brojevi postali poznati širom Evrope. Nakon toga, Evropljani su ih dalje proširili širom svijeta. Upotreba arapskih brojeva širom svijeta omogućena je posredstvom evropske trgovine, kolonijalizma, korištenjem evropske literature i sl.

U brojevnom sistemu s bazom 10, s tih deset oznaka se može predstaviti bilo koji željeni broj. Nula označava prazan skup, jedan - jediničnu količinu, a svaki sljedeći broj je za jedan veći od prethodnog. Dakle: 1 + 1 = 2, 2 + 1 = 3, 3 + 1 = 4, itd.

## Historija

### Nastanak

Decimalni Hindo-arapski brojevni sistem je nastao u Indiji oko 700. godine. Sistem je razvijan postepeno, u rasponu od nekoliko vijekova. Smatra se da je odlučujući korak u razvoju ovog sistema postavio indijski matematičar Brahmagupta kada je uvrstio i formulirao nulu kao broj, 628. godine. Sistem je postao revolucionaran uključivanjem nule u poziciono označavanje, čime se ograničio broj pojedinačnih cifara na njih deset. Taj potez se smatra kao važna prekretnica u razvoju matematike. Može se uočiti razlika između ovog pozicijskog sistema, koji je identičan kroz cijeli sistem i glifova, tj. simbola koji su se koristili za pisanje brojeva a koji su varirali od regije do regije.

### Prilagođavanje sistema u Evropi

Perzijski matematičar Abu Abdullah Muhammad bin Musa al-Khwarizmi je 825. godine napisao traktat *Računanje sa hindu brojevima* koji je sačuvan samo kao latinski prijevod *Algoritmi de numero Indorum* iz 12. vijeka. Termin algoritmi, što je bila prevodilačeva interpretacija al-Khwarizmijevog imena, postao je termin koji se i dan danas koristi u matematici.

## Također pogledajte

* Broj
* Dekadni numerički sistem
* Brojevni sistem
* Rimski brojevi

## Reference
# Homologična riječ

**Homologična** ili **autologična riječ** je riječ koja izražava osobinu koju i sama posjeduje. Suprotna ovom je **heterologična riječ** koja se ne odnosi na samu sebe.

Primjeri homologičnih riječi su:

* "kratko" je kratko
* "riječ" je riječ
* "Bosanski" je Bosanski

Primjeri heterologičnih riječi su:

* "dugačko" nije dugačko
* "banana" nije banana
* "Englisch" je Njemački

## Historija

Za razliku od općenitih pojmova, **autologija** i samoreferencija, osobito ovo razlikovanje i suprotovanje je neobično u lingvistici zato što opisuje lingvistične fenomene ili klase riječi dok je aktuelno u logici i filozofiji. U prethodnom su ovo prvi uveli Kurt Grelling i Leonard Nelson za opis sematničkog paradoksa, kasnije poznato kao Grelling-Nelsonov paradoks.

## Literatura

* (de) Volker Peckhaus: *The Genesis of Grelling's Paradox*: Ingolf Max / Werner Stelzner (eds.), *Logik und Mathematik: Frege-Kolloquium* *Jena 1993*, Walter de Gruyter, Berlin 1995 (= Perspektiven der analytischen Philosophie, 5), str. 269-280.
* (en) Simon Blackburn: *The Oxford Dictionary of Philosophy*, Oxford University Press, 2nd ed. Oxford 2005, str. 30 ("autological"), str. 170 ("heterological"), str. 156 ("Grelling's paradox").

## Reference

## Vanjski linkovi
# Sapporo

| Sapporo |
| --- |
| Panorama Sapora |
|  |
| Država |  Japan |
| Prefektura | Hokkaidō |
| Površina |
|  • Ukupno | 1.121,12 km2 |
| Stanovništvo (2007) |
|  • Ukupno | 1.890.561 |

**Sapporo** je peti po veličini grad u Japanu i glavni grad prefekture Hokkaido.

U njemu su 1972 održane 11. zimske olimpijske igre. To su bile prve zimske olimpijske igre održane u Aziji. Sapporo je i domaćin popularnog godišnjeg festivala snijega, koji se održava svakog februara, te koji je poznat po takmičenju u izradi ledenih skulptura.

Unutar Japana Sapporo je poznat kao mjesto gdje se proizvodi popularno Sapporo pivo, kao i Sapporo ramen s okusom misoa. Zabavna oblast Susukino među najvećim je i najpoznatijim u Japanu.

## Univerzitet

* **Hokkaido University Arhivirano 2. 4. 2014. na Wayback Machine**, 北海道大学
* **Hokkaido University of Education Arhivirano 25. 1. 2014. na Wayback Machine**, 北海道教育大学
* **Sapporo City University**, 札幌市立大学
* **Sapporo Medical University**, 札幌医科大学

## Vanjski linkovi

* Službena stranica

Nedovršeni članak Sapporo koji govori o **gradovima** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Sumo hrvanje

Sumo meč, januar 2008.
**Sumo hrvanje** (jap. 相撲) je *full-contact* sport gdje hrvač (*rikishi*) nastoji drugog hrvača izbaciti iz kružnog borilišta (*dohyō*) ili ga natjerati da dotakne pod bilo kojim dijelom tijela, osim stopala. Sport je nastao u Japanu, u kojem danas jedino ima profesionalni status. Općenito se za njega koristi izraz *gendai budō* (moderna japanska borilačka vještina), iako je takvo tumačenje pogrešno s obzirom da sport ima povijest staru nekoliko vijekova.

Kroz sumo hrvanje su očuvane mnoge drevne tradicije, a i današnji sport ima mnoge ritualne elemente, kao čišćenje solju, a što potiče iz doba kada se sumo koristio u šintoističkoj religiji. Život *rikishija* je, pak, strogo kontroliran, a pravila određuje sumo udruženje. Većina sumo hrvača moraju živjeti u zajedničkim "sumo učilištima" - u Japanu poznatim kao *heya* - gdje se svaki aspekt njihovog dnevnog života — od prehrane do načina odijevanja — temelji na strogom tumačenju tradicije.

## Reference

## Vanjski linkovi

* sumo.or.jp
* banzuke.com
* Sumo FAQ
# Origami

Tradicionalna ptica
Slon
**Origami** (jap. **折り紙**; *oru* = savijanje + *kami* = papir) je japanska umjetnost savijanja papira, upotrebljavana za različite svrhe, od dekorativnih pa sve do religijskih namjena. Papirnati modeli su većinom napravljeni od serija kvadratnih komada papira zvanih tradicionalnim imenom squash.

## Vanjski linkovi
# Kamikaza

Napad Kamikaza na USS Bunker Hill 11. maja 1945
**Kamikaza** (japanski: 神風) je bio japanski pilot-samoubica, kojem je zadatak bio da zajedno sa svojim avionom udari u cilj i tako ga uništi. U 2.560 napada koliko ih je izvedeno u 2. svjetskom ratu, cilj je pogodilo 474 kamikaza.

Naziv se upotrebljava i za sam avion pilota-samoubice.

## Također pogledajte

* Samoubistvo

## Reference

## Vanjski linkovi

 Indoctrination of Ethic-Code Samurai Towards Kamikaze Pilots During World War II