Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Harry Potter i Odaja tajni (film)

| Harry Potter i odaja tajni |
| --- |
|  |
| Izvorni naslov | *Harry Potter and the Chamber of Secrets* |
| Režiser | Chris Columbus |
| Producent | * David Heyman
 |
| Scenarist(i) | Steve Kloves |
| Uloge | * Daniel Radcliffe
* Rupert Grint
* Emma Watson
 |
| Muzika | * John Williams
 |
| Žanr | * Akcija
* Fantazija
 |
| Kinematografija | Roger Pratt  |
| Montaža | * Peter Honess
 |
| Produkcija | * Heyday Films
* 1492 Pictures
* Warner Bros.
 |
| Distributer | Warner Brothers |
| Premijera | 2002. |
| Trajanje | 161 minuta |
| Zemlja | Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Jezik | Engleski |
| Prethodnik | Harry Potter i Kamen mudraca  |
| Nasljednik | Harry Potter i zatočenik Azkabana  |

## Radnja

Film počinje tako da Harry provodi ljetne praznike kod Dursliyevih i tu susreće kućnog vilenjaka Dobbya. Kasnije bježi sa svojim prijateljem Ronom u Jazbinu. Vrijeme je polaska u Hogwarts pa Harry i Ron kreću. Međutim, dolaskom na željezničku stanicu ne uspiju proći kroz željeznu šipku kako bi došli na peron devet tri i četvrt. Harry se prisjeća malenog kućnog vilenjaka koji ga je upozorio da ne ide u Hogwarts. Harry i Ron bez razmišljanja kreću letećim autom Ronovog oca prema školi prateći Hogwarts-expres. Malo nespretno ali ipak uspješno stižu u školu. No prije dolaska skoro su izbačeni iz škole. Dolaskom u školu Harry saznaje za novog predavača *Odbrane od mračnih sila* Gilderoya Lockharta i opet se susreće sa različitim neprilikama, saznaje da je Odaja tajni ponovo otvorena nakon više godina.

## Također pogledajte

* Film
	+ Spisak filmova

### Ostali filmovi o Harryju Potteru

* *Harry Potter i Kamen mudraca*
* *Harry Potter i zatvorenik Azkabana*
* *Harry Potter i Plameni pehar*

## Vanjski linkovi

* Mythological Structure of Harry Potter and the Chamber of Secrets. Courtesy of MonoMyth.org Arhivirano 4. 6. 2006. na Wayback Machine
* Mistakes in Harry Potter and the Chamber of Secrets
* Review of Harry Potter and the Chamber of Secrets
* May 14, 2002 Final Draft Script
# 15. vijek

|  |
| --- |
| **Mileniji:**
◄ |
1. milenij |
**2. milenij** | 3. milenij   |
| **Vijekovi:**
◄ |
13. vijek |
14. vijek |
**15. vijek** | 16. vijek | 17. vijek | ► |
| **Decenije:**
1400-te |
1410-e |
1420-e |
1430-e |
1440-e |
1450-e |
1460-e |
1470-e |
1480-e |
1490-e |

Osmanski sultan Mehmed II, pobjednik u osmanskom osvajanju Carigrada i padu Vizantijskog carstva. Razni historičari opisuju ga kao kraj srednjeg vijeka.
*Predaja Granade*, Francisco Pradilla Ortiz, 1882: Muhamed XII se predaje Ferdinandu i Izabeli
**15. vijek** je vijek koji obuhvata julijanske datume od 1. januara 1401. (predstavljeno rimskim brojevima MCDI) do 31. decembra 1500. godine (MD).

U Evropi 15. vijek obuhvata dijelove kasnog srednjeg vijeka, rane renesanse i ranog modernog doba. Mnogi tehnološki, društveni i kulturni razvoji iz 15. vijeka mogu se retrospektivno smatrati najavom "evropskog čuda" narednih stoljeća. Arhitektonska perspektiva i moderne oblasti koje su danas poznate kao bankarstvo i računovodstvo osnovane su u Italiji.

Stogodišnji rat završio je odlučujućom pobjedom Francuza nad Englezima u bici kod Kastijona. Finansijske nevolje u Engleskoj nakon sukoba rezultirale su Ratovima ruža, nizom dinastičkih ratova za tron Engleske. Sukobi su okončani porazom Ričarda III od Henrija VII u bici kod Bosvort Filda, čime je uspostavljena dinastija Tudor u kasnijem dijelu vijeka.

*Portret osnivača računovodstva, Luce Paciolija*, Jacopo de' Barbari (Museo di Capodimonte).
Dinastija Sjeverni Juan i preostale tursko-mongolske države i domeni do 15. vijeka
## Događaji

### Glavni događaji i razvoji

* 1453 - Turci Osmanlije zauzimaju zauzimaju Carigrad.
* 1463 - Turci Osmanlije zauzimaju Bosnu.
* 1492 - Kolumbovo otkriće Amerike.

## Izumi

* Štamparski uređaj (Johannes Gutenberg)

## Ličnosti

* Ivana Orleanska, francuska nacionalna junakinja i svetica Katoličke crkve
* Vasco da Gama, portugalski moreplovac

## Reference
# Temperatura

**Temperatura** je fizikalna veličina kojom se izražava toplotno stanje neke materije. Ona ovisi o tome koliko toplote sadrži neko tijelo određene mase i pritiska. Temperatura ne može prelaziti s tijela na tijelo, nego prelazi toplota, a temperature se izjednačavaju. Jedinica za mjerenje temperature u SI jeste **kelvin (K)**, a postoji i još nekoliko jedinica koje ne pripadaju SI: stepen Celzija (°C), stepen Fahrenheita (°F). Najniža teoretski moguća temperatura je 0 K (-273,15 °C). Naziva se apsolutnom nulom.

### Apsolutna termodinamička temperatura

Ova definicija temperature polazi od rada reverzibilne toplotne mašine, za koji je omjer temperatura toplog i hladnog rezervoara jednak omjeru količine topline predane iz toplog i primljene u hladni rezervoar:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Ovo je univerzalna definicija temperature stoga što je nezavisna o materijalu (tvari) i načinu rada toplotne mašine dokle god je toplotna mašina reverzibilna.

Mnogi fizički procesi povezani su s temperaturom; neki od njih su dati u nastavku:

* fizička svojstva materijala uključujući fazu ( čvrsta, tečna, gasovita ili plazma ), gustinu, rastvorljivost, pritisak pare, električnu provodljivost, tvrdoću, otpornost na habanje, toplotnu provodljivost, otpornost na koroziju, čvrstoću
* brzina i obim do kojeg dolazi hemijska reakcija
* količina i svojstva toplotnog zračenja koje se emituje sa površine objekta
* temperatura vazduha utiče na sve žive organizme
* brzina zvuka, koja je u plinu proporcionalna kvadratnom korijenu apsolutne temperature

### Skale

Temperaturnim skalama su potrebne dvije vrijednosti za definiciju: tačka odabrana kao nula stepeni i veličine inkrementalne jedinice temperature.

### Apsolutna nula

Na apsolutnoj nuli temperature, nikakva energija se ne može ukloniti iz materije kao toplota, što je činjenica izražena u trećem zakonu termodinamike. Na ovoj temperaturi materija ne sadrži makroskopsku toplotnu energiju, ali i dalje ima kvantno-mehaničku energiju nulte tačke kako je predviđeno principom nesigurnosti, iako to ne ulazi u definiciju apsolutne temperature. Eksperimentalno, apsolutnoj nuli se može pristupiti samo vrlo blisko; nikada se ne može postići (najniža temperatura postignuta eksperimentom je 100 pK).  Teoretski, u tijelu na temperaturi od apsolutne nule, prestalo je svo klasično kretanje njegovih čestica i one su u potpunom mirovanju u ovom klasičnom smislu. Apsolutna nula, definisana kao 5000000000000000000♠0, tačno je jednako 2995726850000000000♠−273,15 ili 2995540330000000000♠−459,67.

## Napomene i reference

Dva termometra koja pokazuju temperaturu u Celzijusima i Farenhajtu
## Također pogledajte

* Temperaturno polje

Nedovršeni članak Temperatura koji govori o **fizici** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Bruklinski most

Bruklinski most
**Bruklinski most** (engleski: *Brooklyn Bridge*) jedan je od najstarijih visećih mostova u Sjedinjenim Američkim Državama. Njegova dužina je 1.825 metara. Spaja njujorške općine Manhattan i Brooklyn preko rijeke East River. Pukovnik John Robling zaslužan je za izgradnju mosta.

## Vanjski linkovi

*  (en)
*  (en)
# Psihijatrijski centar Utica

|  |
| --- |
| **Psihijatrijski centar Utica** |
| Zvanični naziv: | Utica Psychiatric Center |
| Država | Sjedinjene Američke Države |
| Država: | Njujork |
| Okrug: | Oneida |
| Osnovan: | 1838 |
| Adresa: | 1213 Court Street 13502 Utica, New York |
| Sajt: |  ~asylums/utica\_ny/ |

Psihijatrijski centar Utica (en. Utica Psychiatric Center), poznat kao i Državna bolnica Utica(en. Utica State Hospital), otvoren 1843., je bila prva njujorška državna ustanova za liječenje mentalnih bolesti i jedna od prvih u SAD-u. Originalno se zvala Njujorško državno utočište za ludake u Utica-i(en. New York State Lunatic Asylum at Utica). Zgradu u stilu ,,Greek revival" stilu (ako neko zna tačan bosanski prevod) je projektovao kapetan William Clarke. Novac je obezbijeđen donacijama građana Utica-e i države.

Prvi diretor Utočišta je bio Dr Amariah Brigham. Dr Brigham je bio jedan od osnivača Američkog psihijatrijskog društva. Jedan od ranih zagovornika liječenja mentalnih bolesti (do tada su bolesnici zatvarani), Dr Brigham je vjerovao da će njegovim bolesnicima pomoći rad na farmi. Ovaj metod liječenja se pokazao tako uspješnim da je koncept zadržan do danas na Koledžu Utica.
U Utočištu je osnovao izdavačku kuću gdje je štampao American Journal of Insanity (kasnije poznat kao American Psychiatric Journal).

Utočište je danas prazno ali se druge moderne zgrade koriste za liječenje. 1989. je proglašeno spomenikom kulture (en. National Historic Landmark).

## Reference

## Vanjski linkovi
# Težina

**Težina** je sila kojom gravitacijsko polje djeluje na neko tijelo mase WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 . Iz definicije jačine gravitacijskog polja, jasno je da je ta sila jednaka umnošku mase tijela i jakosti gravitacijskog polja, tj. ubrzanja sile teže.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Kako je težina sila, mjerna jedinica je, kao i za sve sile, njutn [**N**].

Kolokvijalno se težinu vrlo često zamjenjuje s masom, ali je to, gledajući kroz teoretski formalizam, potpuno pogrešno.

## Reference

## Vanjski linkovi
# Percy Williams Bridgman

Percy Williams Bridgman
**Percy Williams Bridgman** (21. april 1882 - 20. august 1961) bio je američki fizičar koji je 1946. godine dobio Nobelovu nagradu za fiziku za svoj rad na fizici visokih pritisaka. Takođe je mnogo pisao o naučnoj metodi i o drugim aspektima filozofije nauke. Bridgmanov efekt, Bridgman – Stockbargerova tehnika i mineral visokog pritiska bridgmanit nazvani su po njemu.

Porodici i prijateljima poznat kao Peter, Bridgman je rođen u Cambridgeu u Massachusettsu, a odrastao je u obližnjem Auburndaleu.

Bridgmanovi roditelji su rođeni u Novoj Engleskoj. Njegov otac, Raymond Landon Bridgman, bio je "duboko religiozan i idealista" i radio je kao novinski izvještač zadužen za državnu politiku. Njegova majka, Mary Ann Maria Williams, opisana je kao "konvencionalnija, živahnija i konkurentnija".

Bridgman je pohađao osnovnu i srednju školu u Auburndaleu, gdje se isticao na takmičenjima u učionici, na igralištu i dok je igrao šah. Opisan kao stidljiv i ponosan, njegov kućni život sastojao se od porodične muzike, igara sa kartama i kućnih i vrtnih poslova. Porodica je bila duboko religiozna; svako jutro čitajući Bibliju i posjećujući Skupštinsku crkvu. Međutim, Bridgman je kasnije postao ateist.

### Obrazovanje i profesionalni život

Bridgman je upisao Harvardski univerzitet 1900. godine i studirao fiziku do doktorata. Od 1910. do umirovljenja predavao je na Harvardu, postavši redovni profesor 1919. 1905. počeo je istraživati svojstva materije pod visokim pritiskom. Kvar na mašini doveo ga je do promjene aparata za pritisak; rezultat je bio novi uređaj koji mu je omogućio stvaranje pritisaka koji su na kraju prešli 100.000 kgf /cm 2 (10 GPa ; 100.000 atmosfera). To je bilo veliko poboljšanje u odnosu na prethodne mašine, koje su mogle postići pritiske od samo 3.000 kgf/cm 2 (0,3 GPa). Ovaj novi aparat doveo je do obilja novih otkrića, uključujući studiju stišljivosti, električne i toplotnke vodljivosti, vlačne čvrstoće i viskoznosti više od 100 različitih spojeva.  Bridgman je također poznat po svojim studijama električne provodljivosti u metalima i svojstvima kristala. On je razvio Bridgmanov pečat i eponim je za Bridgmanove termodinamičke jednačine.

Bridgman je godinama napravio mnogo poboljšanja u svom aparatu za visoki pritisak i više puta neuspješno pokušavao sintezu dijamanta.

Njegova knjiga o filozofiji nauke *Logika moderne fizike* (1927) zalagala se za operacionalizam i skovala termin operativna definicija. 1938. učestvovao je u Međunarodnom komitetu sastavljenom za organizaciju Međunarodnih kongresa za jedinstvo nauke. Bio je i jedan od 11 potpisnika Russell -Einstein Manifesta.

 Bridgman sa suprugom i Gustafom VI Adolfom kraljem Švedske u Stockholmu, 1946
## Reference

## Vanjski linkovi

* National Academy of Sciences Biographical Memoir
* Percy Williams Bridgman na Mathematics Genealogy Project
# L

**L** je 16. slovo bosanske abecede. Označava lateralni likvidni dentalni suglasnik. Znači i:

* u glagoljici broj 50
* rimski broj 50
* u biologiji ime Carla von Linnéa (L.)
* u fizici oznaku za induktivnost (L)
* u SI sistemu litra, posebno dopuštena jedinica za zapreminu, (=dm3);
* međunarodnu automobilsku oznaku za Luksemburg

## Historija

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |
| Proto-semitsko L | Feničko lamed | Grčko lambda | Etruščansko L | Rimsko L |

## Reference

## Vanjski linkovi
# Gugol

**Gugol** (od en: *googol*) je riječ za broj WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 . To odgovara jednoj 1 sa 100 nula. Jedan gugol napisan izgleda ovako:

10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000

## Porijeklo

Riječ *googol* nastala je 1938. godine od strane američkog matematičara Edwarda Kasnera (1878.–1955.). Upitao je svog devetogodišnjeg nećaka Miltona Sirottu (\* 1929.) da izmisli riječ za taj broj.

## Osobine

* Jedan **gugol** je veći nego što postoje elementarnih dijelića u Svemiru, koje se procjenjuju na WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 do WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 .
* Jedan gugol odgovara otprilike WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 (*faktorijel od sedamdeset*), ili WIKINIUM\_MATH\_PH\_8

## Google

Google je dobio ime po ovom broju, koji je i ujedno naglasio cilj ove kompanije kao mjesto za beskonačni skup informacija.

## Također pogledajte

* Veliki brojevi
* Nazivi velikih brojeva
* Gugolpleks

## Vanjski linkovi

* O Edward Kasneru (engl.)
*  Arhivirano 5. 12. 2008. na Wayback Machine
# Uran (mitologija)

| Uran |
| --- |
| Aion-Uran sa Terom (grčki Geja) na mozaiku |
| Grupe | Grčki primordijalni bogovi |
| Suprug(a) | Geja |
| Mitologija | Grčka mitologija |

Giorgio Vasari: Kastriranje Urana, Kron kastrira Urana, 16. vijek
**Uran** (grč. **Οὐρανός**, *Ouranós*) primordijalni je bog neba. Prema Hesiodu Uran je bio sin i muž Geje (Zemlja), s kojom je rodio prvu generaciju Titana i većine ostalih bogova. Ciceron u svom djelu *De natura deorum* tvrdi da je Eterov i Hemerin potomak, a prema orfičkim je Niktin sin. Njegov pandan u rimskoj mitologiji je Cel (lat. Caelus), a u hinduizmu Varuna. Uran je povezan sa Eonom. Nijedan kult upućen direktno Uranu nije preživio do klasičnog doba, a Uran se ne pojavljuje među uobičajenim temama grčke oslikane keramike. Elementarna Zemlja, Nebo i Stiks mogu se, međutim, spojiti u svečanoj invokciji u Homerovom epu.[5] Uran je povezan sa rimskim bogom Celom.

## Etimologija

Većina lingvista prati etimologiju imena *Οὐρανός* znači "nebo", a potječe od pragrčke riječi \*worsanos (Ϝορσανός), od indoevropskog korijena \*wers- = "vlažiti, kapati", što znači kiša ili gospodar kiše. Uranovo ime je povezano sa imenom Uranij (Uranov sin - Gigant) i imenom Uranija (muza).

## Kastriranje Urana

Hesiod u svojoj *Teogoniji* govori da je Uran dolazio svake noći da bi spavao s Gejom, ali je mrzio djecu koju mu je rodila: Titane, Centimane i Kiklope. On ih je zatvorio u Tartar što je Geji uzrokovalo veliku bol. Oblikovala je kremeni srp i zatražila svoje sinove da kastriraju njenog muža, a na to je pristao Kron, najmlađi Titan. Dok je Uran sišao nad Geju da bi spavao s njom, Kron je iz zasjede skočio na njega i kastrirao ga, bacivši njegove testise u more. Od prolivene krvi rođeni su Giganti, Erinije, Melije (nimfe stabla jasena) te Telhine (stanovnike ostrva Roda). Od genitalija bačenih u more rođena je Afrodita. Kron je potom zatvorio Centimane i Kiklope u Tartar. Uran i Geja tada su prorekli da će i samog Krona svrgnuti njegov sin, stoga je on to pokušao izbjeći proždiravši svoju djecu. Međutim, uz pomoć svoje majke Reje, Zeus je preživio i svrgnuo Krona. Urana je poslije držao Titan Atlas, za kaznu, iako neki tvrde da on zapravo drži Geju, Zemlju.

Eon-Uran i Geja sa četvero djece, mozaik
## Potomstvo

Uran ima djecu sa Gejom i Talasom. Uranovi potomci:

* Titani - oni su ga svrgnuli.
* Kiklopi - jednooki divovi.
* Centimani - divovi sa sto ruku i pedeset glava, zbog izgleda ih je Uran zatvorio.
* Erinije - božice osvete.
* Giganti - divovi sa zmijskim repovima.
* Melije - nimfe jasena.
* Afrodita - božica ljubavi i ljepote, kćerka Urana sa Talasom, ili je nastala od njegovih genitalija.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Uran u klasičnoj literaturi i umjetnosti (en)
* Uran u grčkoj mitologiji (en)
# Sputnjik

**Sputnjik** (ruski *Спутник*) je ime prvih 10 sovjetskih satelita od kojih je prvi prošao Zemljinom orbitom 1957. godine i označio početak osvajanja svemira.

## Historija

Sputnjik 1
Krajem 19. vijeka ruski učitelj Konstantin Ciolkovski predložio je da bi svemirske brodove mogle pokretati rakete na tekuće gorivo. Do značajnog napretka u svemirskim istraživanjima nije došlo sve dok se nije pojačalo rivalstvo između država tokom Hladnog rata. Sovjetski i američki naučnici su svoju pažnju usmjerili na rakete koje su mogle prenositi nuklearne bojeve glave, a izmijenjene verzije takvih raketa upotrijebljene su za lansiranje prvog umjetnog satelita ''Sputnjik 1'' 4. oktobra 1957. godine. Taj događaj pokrenuo je takozvanu "svemirsku trku", a 31. januara 1958. godine SAD su lansirale svoj prvi satelit ''Explorer 1''.

Prvi "Sputnjik", što na ruskom znači "saputnik", obilazio je Zemljinu orbitu 92 dana i obišao je tačno 1440 puta prije nego sto je izgorio u atmosferi. Promjer mu je bio tek 58 cm, a težio je samo 84 kg, ali je odmah zarobio maštu javnosti. Manje od mjesec dana nakon prvog lansiranja, lansiran je "Sputnjik 2" u kojem je bio pas Lajka, međutim nije bilo načina da se vrati na Zemlju i uginula je u svemiru. Glavna svrha prvih deset Sputnjika bila je priprema za svemirski let ljudske posade. Sljedeći sateliti (11-24) nazvani su "Kosmos".

## Reference
# Rosetta (svemirska letjelica)

Rosetta| 3D model *Rosette* |
| Organizacija | Evropska svemirska agencija |

Rosetta, svemirska letjelica Evropske svemirske agencije lansirana sa ciljem istraživanja komete 67P/Čurjumov–Gerasimenko. Lansirana je 2. marta 2004. iz svemirskog centra u Francuskoj Gvajani pomoću rakete Ariane 5G. Sastoji se od dvije glavne komponente: sonde *Rosetta* i landera *Philae*.

Na putu do komete, *Rosetta* je preletjela u blizini asteroida 2867 Šteins i 21 Lutetia, i izvela nekoliko gravitacijskih praćki zahvaljujući Zemlji i Marsu. Do svog konačnog cilja stigla je 6. augusta 2014.

6. augusta je Rosetta uspješno izvela dva orbitalna manevra uklapanja, i ušla je u orbitu svoje ciljne komete.

Lander Philae se odvojio od Rosette 12. novembra 2014. u 10:03h po CET, a njegovo slijetanje na površinu komete bilo je oko 17:00h po CET.

## Reference

## Vanjski linkovi

*
# 20. juli

|  |
| --- |
| * Jun
* **Juli Aug
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 31 |

**20. juli / srpanj (20. 7)** jest 201. dan godine po gregorijanskom kalendaru (202. u prestupnoj godini). Do kraja godine ima još 164 dana.

## Događaji

* 1810 – Nezavisnost Kolumbije.
* 1917 – Prvi svjetski rat: Potpisana je Krfska deklaracija na Krfu.
* 1924 – U Parizu osnovan Svjetski šahovski zavez (FIDE).
* 1969 – Neil Armstrong i Edwin "Buzz" Aldrin odletjeli u svemirskom brodu *Apollo 11*; Armstrong je prvi čovjek koji je hodao po Mjesecu.

## Rođeni

### 14. vijek

* 1304 – Francesco Petrarca, italijanski pjesnik

### 16. vijek

* 1519 – Papa Inocentije IX

### 18. vijek

* 1785 – Mahmud II, osmanlijski sultan (1808–1839)

### 19. vijek

* 1847 – Max Liebermann, njemački slikar i grafičar

### 20. vijek

* 1917 – Borko Arsenić, narodni heroj Jugoslavije.
* 1919 – Edmund Hillary, novozelandski planinar i istraživač
* 1924 – Dušan Bilandžić, hrvatski historičar i političar
* 1928 – Pavel Kohout, češko-austrijski književnik
* 1938
	+ Diana Rigg, britanska glumica
	+ Natalie Wood, američka glumica
* 1947 – Carlos Santana, meksički kompozitor
* 1962 – Primož Ulaga, slovenski skijaš-skakač
* 1953 – Josef Malínský, čehoslovački biatlonac
* 1962.
	+ Primož Ulaga, slovenski skijaš-skakač
	+ Lidija Vukićević, srbijanska glumica i političarka
* 1966 – Beth Coats, američka biatlonka i biciklistkinja
* 1971 – Ina Šeškil, sovjetska, kazaška i bjeloruska biatlonka.
* 1973 – Haakon, norveški princ i prestolonasljednik
* 1979 – Miklos Feher, mađarski nogometaš
* 1980 – Gisele Bündchen, brazilska manekenka
* 1990 – Jitka Landová, češka biatlonka

## Umrli

* 1031 – Robert II, francuski kralj
* 1454 – Ivan II, kralj Kastilje
* 1937 – Guglielmo Marconi, italijanski inženjer i fizičar
* 1973 – Bruce Lee, američko-hongkonški glumac i majstor borilačkih vještina
* 1998
	+ Ibrahim Halilović, banjalučki muftija
	+ Tossy Spivakovsky, rusko-američki violinista
* 2006 – Benjamin Filipović, bosanskohercegovački režiser
* 2017 – Chester Bennington, američki pjevač i frontmen grupe Linkin Park
* 2023 – Mirko Novosel, jugoslavenski i hrvatski košarkaš, trener i funkcioner

## Praznici

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (20. juli), BBC.co.uk Arhivirano 8. 4. 2023. na Wayback Machine (en)
* Na današnji dan (20. juli), nytimes.com (en)