Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pojednostavljeno kinesko pismo

**Pojednostavljeno kinesko pismo** ili ponekad **uprošćeno kinesko pismo** (简体字; tradicionalni kineski: 簡體字; kinesko latinično pismo: *Jiǎntiz*) jest jedno od dva standardizirana pisma kineskog jezika. Danas je standardno pismo unutar Narodne Republike Kine kao i Singapura dok Tajvan, Hong Kong, Makao kao i brojno kinesko iseljeništvo pretežno koristi tradicionalno kinesko pismo. Pojednostavljeno kinesko pismo uvedeno je postepeno. Prvi stepen je uveden 1956. godine pri čemu su uvedeni znakovi koji su sadržali pojednostavljene i nepromijenjene dijelove. Drugi stepen je uveden 1964. godine. Treći stepen je prvobitno planiran za 1977. godinu ali nikad nije sprovoden zbog Maove smrti i kraja kineske kulturne revolucije. Jedan od krajnjih ciljeva unutar pokreta za pojednostavljavanje kineskog pisma je bio potpuni prelaz na kinesku latinicu ili Piniyin. Kineske vlasti su tokom 1986. godine su zvanično odbacile treći stepen promjena kao i korištenje Piniyina.

## Historija

### Narodna Republika Kina

### Singapur i Malezija

### Hong Kong

## Pojednostavljenje

## Razprostranjenost

### Narodna Republika Kina

### Hong Kong i Makau

### Tajvan

### Singapur i Malezija

### Iseljeništvo

## Obrazovanje

## Računarstvo

## Također pogledajte

## Vanjski linkovi

* Pojednostavljeno kinesko pismo na Wikimedia Commonsu
# Unicode

Unicode logo.
**Unicode** je računarski i industrijski standard za konzistentno kodiranje, reprezentaciju i manipuliranje teksta.

**Unicode** (također poznat kao Unicode standard i **TUS**) je standard za kodiranje znakova koji održava Unicode konzorcij, a dizajniran je za podršku korištenju teksta u svim svjetskim sistemima pisanja koji se mogu digitalizirati. Verzija 17.0 definira 159.801 znak i 172 pisma koja se koriste u raznim svakodnevnim, književnim, akademskim i tehničkim kontekstima.

## Također pogledajte

* Usporedba Unicode kodiranja
* Spisak binarnih kodova
* Spisak Unicode znakova
* Universal Character Set

## Reference

## Vanjski linkovi

* (en) The Unicode Consortium

Nedovršeni članak Unicode koji govori o **računarstvu** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.

Greška kod citiranja: `<ref>` oznake postoje za grupu pod imenom "upper-alpha", ali nije pronađena pripadajuća `<references group="upper-alpha"/>` oznaka, ili zatvarajući `</ref>` nedostaje
# Pisanje

Pisanje
Pisma u svijetu
**Pisanje** je ljudska aktivnost kojom se na nečemu ostavlja trag u vidu simbola (slova) iz skupa unaprijed utvrđenih znakova (pisma).

Za pisanje je potrebno ispuniti četiri zahtjeva. To su poznavanje jezika na kojem se piše, poznavanje gramatike, pravopisa i slova.

Ostavljeni trag naziva se tekst ili zapis.

Svaki čovjek ima vlastiti način pisanja, rukopis, po kojem moguće prepoznati pisca. Ta osobina se koristi i za potpis.

Pisanje je i misaoni proces kreiranja sadržaja zapisa.

## Vrste pisama

* Latinica
* Ćirilica
* Arapsko pismo
* Hargeul
* Devanagari
* Syllbary
* Kinesko pismo

## Također pogledajte

* Kaligrafija
* Komunikacija
* Esej
* Novinarstvo
* Lingvistika
* Pismenost
* Književnost
* Pravopis
* Olovka
* Štamparska presa
* Govor
* Tipografija
* Bijela knjiga
* Pismo (jezik)

## Reference

## Vanjski linkovi
# Tuđica

**Tuđice**, **posvojenice**, **posuđenice** ili **onomizmi** jesu strane riječi koje su donekle prilagođene jeziku govornog primatelja, pri čemu imaju i neka obilježja izvornoga jezika koja su nesvojstvena domaćem standardnom jeziku. Prema stepenu integracije u jezički sistem primatelja, posuđenice mogu biti tuđice, prilagođenice i usvojenice ili posvojenice.

U domaći jezik su najslabije uklopljene tuđice, dok su posvojenice u njemu sasvim smisleno uklopljene. Riječ koja se preuzima označava se kao model, a njegova prilagođenica primateljskom jeziku naziva se replika. Prelaskom modela u repliku javljaju se određene prilagodbe na pravopisnoj, fonološkoj, morfološkoj i semantičkoj razini. Tuđice su obično adaptirane samo na pravopisnoj razini i ostaju kao kompromisne replike.

Tuđice su, prema tome, pravopisno prilagođene bosanskom glasovnom sistemu, ali zadržavaju neka svojstva izvornoga jezika koja su nesvojstvena primatelju, kao na primjer Markale od njemačkog *Markt Halle* ili softver prema engleskome *software* (ovdje suglasnička grupa *ftv*).

Posuđenica ima obilježja tuđice kada zadržava neko neprilagođeno glasovno svojstvo (npr. u bosanskom: *cl*, *bl*, *dl*, *gl*, *kl*, *st*, *jl*, *js*, *jn*, *ft*, *jm* i sl., na kraju riječi: *bicikl*, *dubl*, *bajt*, *fajl*, *lift*, *špiglo*, *šmirgl* – ili dvoglasi: *auspuh*, *hauba*, *nautika* ili kada ima tuđe akcentsko mjesto, kao npr. naglasak na posljednjem slogu u riječima: *bifê*, *sakô*, *trikô*. U prilagođenom obliku te riječi se u bosanskom izgovaraju: *bìfē*, *sàkō*. trikō. Isto tako i kada se uklanja jer se ne uklapa u sistem domaćeg jezika, kao na primjer u bosanskom: *roza*, *lila*, *drap*, *fajn*.

## Također pogledajte

* Anglizam
* Germanizam
* Hungarizam
* Turcizam

## Reference
# Revolucija Meiji

| Revolucija Meiji |
| --- |
|  Mutsuhito, Meiji imperator |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Lokacija | Japan |

 |

**Revolucija Meiji**, ponekad zvana i **Restauracija Meiji** ili **Preporod Meiji** je naziv za prevrat kojim je u Japanu ukinut šogunat, a vlast je nominalno preuzeo car Meiji.

U stvarnosti, prevrat su izveli samuraji i regionalni klanovi ujedinjeni u reformatorski pokret protiv šogunove vlasti, oslabljene nakon što je pod pritiskom zapadnih sila prekinuta višestoljetna politika izolacije Japana od vanjskog svijeta. Centar pokreta bio je u buntovnim, ali i zavađenim pokrajinama Satsuma i Choshu.

Oni su se ujedinili godine 1866. a godinu dana kasnije preuzeli su carsku palatu, natjeravši posljednjeg šoguna Yoshinobua Tokugawu da podnese ostavku. Šogunove pristaše još su dvije godine pružale oružani otpor.

**Revolucija Meiji** predstavlja jedan od najvažnijih događaja u historiji Japana i svijeta, jer je njome započeo proces napuštanja drevnih feudalnih institucija i ubrzane transformacije Japana u modernu industrijsku državu i svjetsku silu.

Obnova je dovela do ogromnih promjena u japanskoj političkoj i društvenoj strukturi i obuhvatila je i kasni Edo period (koji se često naziva Bakumatsu) i početak Meiji ere, tokom koje se Japan brzo industrijalizovao i usvojio zapadne ideje i proizvodne metode.

Japanci su znali da su zaostajali za zapadnim silama kada je komodor Sjedinjenih Država Matthew C. Perry došao u Japan 1853. godine sa velikim ratnim brodovima s naoružanjem i tehnologijom koja je daleko nadmašila japanske, s namjerom da zaključe ugovor koji će otvoriti japanske luke za trgovinu. Perry je zaključio ugovor kojim bi se dvije japanske luke (Shimoda i Hakodate) otvorile samo za materijalnu podršku, poput drva za ogrjev, vode, hrane i uglja za američke brodove. Godine 1858., Townsend Harris, ambasador u Japanu, zaključio je ugovor, otvarajući japanske luke za trgovinu. Osobe poput Shimazua Nariakire zaključile su da "ako preuzmemo inicijativu, možemo dominirati; ako to ne učinimo, bićemo izdominirani", što je dovelo do toga da Japan "otvori svoja vrata stranoj tehnologiji".

Car Meiji prima holandskog ministra-rezidenta Dirka de Graeffa van Polsbroeka 1868.
## Reference
# Telefon

Telefon
**Telefon** (iz grčkog: *têle* = udaljen i *phoné* = glas) jest uređaj za komunikaciju na daljinu koji se koristi tako što prima i prenosi zvuk (uglavnom ljudski glas) s jednog mjesta na drugo i obratno. Većina telefona radi tako što prenosi električni signal posredstvom složenog sistema telefonskih mreža, koji dozvoljava komunikaciju skoro bilo kojeg korisnika telefona s gotovo bilo kojim drugim.

## Uvod

Postoje tri osnovna načina kojim se neki korisnik telefona povezuje na telefonsku mrežu: tradicionalni (fiksni telefon), koji je povezan kablovima s jednom određenom fizičkom lokacijom; bežični i radiotelefoni, koji koriste ili analogne ili digitalne signale; satelitski telefoni, koji koriste telekomunikacijske satelite, i VoIP veze (engleski: *Voice over IP*, što znači "glas preko internet protokola"), koje se koriste internetskom vezom. Između krajnjih korisnika, povezivanje se može vršiti preko optičkog vlakna, mikrotalasa, satelitske veze ili kombinacijom ovih. Doskora, kad bi se reklo "telefon", uglavnom bi se mislilo na fiksni telefon. Bežični i mobilni telefoni sada su ustaljeni širom svijeta, pri čemu se od mobilnih telefona čak očekuje da će na kraju potpuno zamijeniti "tradicionalne", fiksne telefone. Za razliku od mobilnih telefona, bežični se uglavnom smatraju "fiksnim" telefonima, jer imaju domet uglavnom nekoliko metara ili nekoliko desetaka metara i uglavnom se povezuju na baznu stanicu, koja je potom povezana kablovima na fiksnu telefoniju.

## Historija

Telefon iz 1896.
Ostaje nerazjašnjeno ko je izumio prvi telefon, pošto su Antonio Meucci, Philipp Reis, Alexander Graham Bell i ostali – svi kandidati za ovu titulu. Važno je zapamtiti da ne postoji nešto poput "jedinstvenog izumitelja telefona". Stanje telefonije kakvo imamo danas je rezultat rada mnogih ruku, od kojih je svaka pomoć bila veoma vrijedna.

## Bežični telefoni

Bežični telefoni
Bežične telefone prvi je izumio Teri Pall 1965. godine. Oni se sastoje od bazne stanice, koja je kablovima spojena s fiksnom telefonijom, i slušalice, koja je radiotalasima spojena s tom baznom stanicom. To korisnicima dozvoljava da nose slušalicu bez bazne stanice u okviru dosega te bazne stanice. Baznim stanicama je potreban napon da bi komunicirale sa prenosnom slušalicom, tako da bežični telefoni u principu ne funkcionišu pri nestanku struje. Bežični telefoni u početku su koristili frekvenciju od 1,7 MHz za komunikaciju baze sa slušalicom. Da bi se poboljšao kvalitet i prevazišli problemi ograničenosti dosega, ovo je kasnije promijenjeno tako da se koristi FM na višim frekvencijama (49 MHz, 900 MHz, 2,4 GHz i 5,8 GHz). Telefoni koji rade na frekvenciji od 2,4 GHz se često miješaju s određenim bežičnim mrežnim protokolima (802,11 b/g) jer koriste istu frekvenciju. Danas je doseg bežičnih telefona obično par stotina metara.

## Mobilni telefoni

* Mobilni telefon

## Vanjski linkovi