Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Windows 98

| **Windows 98** |
| --- |
|  |
|  |
| Razvijatelj | Microsoft Corporation |
| Grupa OS-a | Windows 9x |
| Radno stanje | Ne razvija se |
| Najnovija stabilna verzija | 4.1 (Build 2222 A)/ 5. maj 1999. |
| Vrsta kernela | Monolitni kernel |
| Licenca | Microsoft EULA |
| Prethodnik | Windows 95 (1995) |
| Sljedbenik | Windows ME (2000) |

**Windows 98** (kodnog imena *Memphis*) grafički je operativni sistem od kompanije Microsoft Corporation. To je drugo izdanje iz Windows 9x niza operativnih sistema. Pušten je u prodaju 15. maja 1998. godine, a bio je dostupan već od 25. juna 1998. u maloprodaji. Windows 98 je nasljednik Windows 95 operativnog sistema. Kao i svoj prethodnik, ovo je hibridni 16-bitni/32-bitni monolitni proizvod baziran na MS-DOS boot loaderu. Windows 98 je 5. maja 1999., nadograđen na Windows 98 Second Edition (*Druga Edicija*), nakon toga i na Windows Me (*Millennium Edicija*) 14. septembra 2000. Microsoft Corp. je prekinuo podršku za Windows 98, 11. jula 2006. godine.

## Sistemski zahtjevi

* 486 DX2, 66 MHz ili bolji procesor
* 16MB RAM (preporučeno 24 MB)
* Bar 500 MB slobodnom prostora na tvrdom disku. Koliko će sistem zauzeti prostora zavisi od načina instalacije i izabranim komponentama, mada u obzir treba uzeti virtualnu memoriju kao i drivere, te dodatne programe.
	+ Nadogradnja sa Windows 95-ice (FAT16) ili sa Windowsa 3.1 (FAT): 140-400 MB (obično 205 MB).
	+ Nova instalacija (FAT32): 190-305 MB (obično 210 MB).
	+ BILJEŠKA: Windows 98 i Windows 98SE imaju vidljive probleme uzrokovane tvrdim diskovima čiji kapacitet prelazi 32 GB. Ovaj problem pojavljuje se zbog nekih Phoenix BIOS postavki. Ubrzo je izdana zakrpa koja ispravlja ovaj problem.
* VGA monitor
* CD-ROM ili DVD-ROM uređaj
* Miš

## Reference
# Podrutina

**Podrutina** (engleski: *subroutine*) je termin u računarstvu koji predstavlja jedan dio koda koji čini jednu logičku cijelinu unutar računarskog programa, koji izvršava određeni zadatak i prilično je nezavisna od ostatka koda.

Ideja podrutine je da se poziva sa više mjesta u programu, pa čak i da poziva samu sebe. Osobito zbog ove osobine, podrutina je jako efikasan način programiranja. Mudra upotreba podrutina, npr. u strukturalnom programiranju, znatno zna smanjiti veličinu i trošak programa, dok istovremeno poboljšava čitkost i stabilnost. Podrutine, koje se obično stave unutar skupa zvanog računarska biblioteka (engleski: *library*), su veoma važne za dijeljenje i višestruku upotrebu koda.

Neki od programskih jezika, poput Fortrana i Pascala, razlikuju između termina funkcija, koji vraća vrijednost i procedura, koji ne vraća vrijednost pri pozivanju. Drugi jezici, poput C i LISP, ne prave takvu razliku i tretiraju oba termina kao sinonime. Termin metoda je često u upotrebi umjesto podrutine u objektno orijentiranom programiranju.

### Funkcija

U računarskoj nauci, funkcija je drugo ime za metodu računarskog programiranja.

## Također pogledajte

* Funkcija (matematika)
* Računarska metoda
* Funkcionalno programiranje
# Compact disc

CD logo
Compact disc
**Compact Disc** (kraće **CD**) ili kompaktni disk, je okrugli plastični disk promjera 120 mm i debljine 1.2 mm. CD koristi optički zapis za snimanje podataka koji je razvijen u kasnim 1970-tim godinama i prvobitno je služio samo kao medij za prenos muzike, kasnije se medij razvio za spremanje podataka na računaru, tako da je danas standardni dio računara. Pojavom DVD-a 1996, dobijen je novi standard koji na mediju iste veličine (120 mm) čuva sadržaj 6 ili više CD-ova, pa se s padom cijena uređaja i medija može očekivati zamjena CD-a s DVD-ovima u svijetu računara.

## Historija razvoja i upotrebe

CD kao proizvod razvili su zajedno Philips i Sony; Philips je osmislio proizvodni proces (idejno baziran na Laserdisc-u, koji se nije proslavio s medijima promjera 18–30 cm), a Sony je usavršio korekciju grešaka pri čitanju CD medija, čime je proizvod bio spreman za tržište. Masovna proizvodnja je krenula 1982. godine.

## Principi

Osim uobičajenog formata koji po standardu čuva 650 MB podataka ili 74 minute muzike ("produžena" verzija je 700 MB i 80 minuta), postoji i manji format promjera 80 mm (mini-CD). Ponekad se može vidjeti mini-CD izrezan u formatu posjetnice, izrađen u prezentacijske svrhe.

## Vrste medija

* CD-DA
* CD-ROM (engleski: *Compact Disk Read Only Memory*) CD-ROM koristimo za čitanje podataka (podaci se snimaju u tvornici)
* CD-ROM/XA
* CD-I
* CD-R (engleski: *Compact Disk Recordable*) CD-R koristimo za čitanje i pisanje podataka (svaki korisnik koji ima CD-R uređaj i odgovarajući medij može i zapisati podatke na njega - jednokratno)
* CD-RW (engleski: *Compact Disk ReWritable*) CD-RW koristimo za čitanje i pisanje podataka - višekratno

## Standardi

Organizacija koja proglašava i usaglašava standarde za optički zapis je *Optical Storage Technology Association* (OSTA).

Standardi zapisa

* ISO 9660
* HFS - *Hierarchical File System*
* *Joliet File System*
* UDF - *Universal Disk Format*
* VCD - *Video CD Format*
* CD+G - *Compact Disc + Graphics*
* CD TEXT Format

## Također pogledajte

* Poređenje optičkih medija za pohranu podataka

## Vanjski linkovi

*
*
# Ekvatorska klima

Porječje Amazona u Brazilu ima ekvatorsku klimu.
**Prašumska** ili **ekvatorska klima** je tip tropske klime karakterističan za područja na 5-10° od ekvatora. Ova klima je pogodna za razvoj prašuma zbog visokih temperatura i obilja padavina. Karakteristika ove klime je da su dnevne amplitude nekoliko puta veće od godišnjih. Prosječna količina kiše iznosi 2500 mm. Iako nema suhog perioda, kiša nije jednako raspoređena, pa zbog toga tokom godine postoje 1 ili 2 maksimuma ili 1 ili 2 minimuma kiše. Zovu je i dnevna klima jer je svaki dan isti.

Zone tropske kišne šume širom svijeta (Af).
Dijelovi Zemlje s takvom klimom su:

* U Latinskoj Americi – dijelovi Amazonije i atlantske obale Brazila (oko Bahije i Santosa), pacifička obala Kolumbije i sjevernog Ekvadora, Mali Antili i karipska obala Srednje Amerike.
* U Africi – srednji dio bazena Konga i dijelovi obale Gvinejskog zaliva te istočni Madagaskar.
* U Aziji – južna Šri Lanka, na Malajskom poluostrvu, Sumatri, Borneu, dijelovima Jave, Sulawesiju, Filipinima i na većem dijelu Nove Gvineje.

### Gradovi s ekvatorijalnom klimom

|  |
| --- |
| * Jakarta, Indonezija
* Manila, Filipini
* Singapore
* Panama City, Panama
* Kuala Lumpur, Malezija
* Manaus, Brazil
* Belém, Brazil
* Iquitos, Peru
* Esmeraldas, Ekvador
* Kisangani, DR Kongo
* Leticia, Kolumbija
* Rio Branco, Brazil
* Macapá, Brazil
* Pucallpa, Peru
* Bandar Seri Begawan, Brunej
* Entebbe, Uganda
* Johor Bahru, Malezija
* Georgetown, Malezija
* Kuching, Malezija
* Banda Aceh, Indonezija
* Malé, Maldivi
* Bluefields, Nikaragva
* Georgetown, Gvajana
* Paramaribo, Surinam
* Boa Vista, Brazil
* Cooktown, Australija
 |

## Reference

## Vanjski linkovi
# Bambus

| Bambus |
| --- |
| Šuma bambusa u gradu Kyoto, Japan |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| (nesvrstani) | Monocots |
| (nesvrstani) | Commelinids |
| Red | Poales |
| Porodica | Poaceae |
| Potporodica | **Bambusoideae** |

**Bambus** je gigantska, brzorastuća trava s drvenastom stabljikom. Vrsta visokih, drvolikih trava koje rastu od tropskog i suptropskig pojasa do oblasti sa umjerenom temperaturom zraka. Koriste se svi dijelovi bambusa, i to za različite namjene - u ljudskoj i životinjskoj ishrani, za proizvodnju finog, kvalitetnog papira, za građevinske materijale i lijekove, kao i za ukrasne elemente u pejzažnim vrtovima.

## Reference
# Sjeverna Marijanska ostrva

| Sjeverna Marijanska ostrvaCommonwealth of the Northern Mariana Islands Sankattan Siha Na Islas Mariånas |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| Položaj Sjevernih Marijanskih ostrva na karti Položaj Sjevernih Marijanskih ostrva
 |
| Država |  SAD |
| Glavni grad | Capitol Hill
 |
| Službeni jezik | engleski, čamoro i karolinski |
| Upravni oblik | Američka ostrvska teritorija  |
| • Guverner | David M. Apatang (Nezavisni) |
| Zakonodavstvo |   |
| Površina |
| • Ukupno | 463.63 km2 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 53833  |
| Pozivni broj | +1 670 |
| Veb-sajt | www.gov.mp |

**Sjeverna Marijanska ostrva** (puno ime: the Commonwealth of the Northern Mariana Islands) dio su grupe Marijanskih ostrva i američkih ostrvskih područja u Tihom okeanu, južno od Japana i sjeverno od Guama. Do početka 20. vijeka bili su poznati pod nadimkom *Ladrone Islands*, od španskog *'Islas de los Ladrones - što znači "Lupeška ostrva".*

## Historija

Ferdinand Magellan 1521. otkriva grupu ostrva kao prvi Evropljanin i naziva je *Islas de Ladrones* ("Ostrva lopova"), jer su tadašnji stanovnici, prema njegovom mišljenju, ukrali stvari s njegovih brodova. Španija je 1667. anektirala ostrva i nazvala ih po svojoj kraljici Mariji Ani Austrijskoj.

Austronežani su naselili Sjeverna Marijanska ostrva oko 1500. p. n. e. Ti ljudi postali su autohtoni narod Chamorro i bili su pod utjecajem kasnijih migracija, uključujući Mikronežane u prvom vijeku naše ere i ostrvske Jugoistočne Azije oko 900. godine. Brutalna španska represija nad narodom Chamorro, zajedno s novim bolestima i povremenim ratovima, smanjila je autohtono stanovništvo za oko 90% u 1700-ima. Nakon Špansko-američkog rata, Španija daje južni dio Sjedinjenim Državama i prodaje 1899. sjeverni dio Njemačkoj.

Od 1975. Sjeverna Marijanska ostrva *zavisna je prekomorska teritorija Sjedinjenih Država.*

## Stanovništvo

86% stanovništva uglavnom govori neslužbeni jezik, kao, npr., mikronezijski ili polinezijski.

## Geografija

Područje se sastoji od 16 ostrva, koja se prostiru na više od 500 km, a najveća su Saipan, Tinian i Rota najveći.

## Ekonomija

Turizam je primarni izvor prihoda.

## Reference
# Zapadna Evropa

**Zapadna Evropa** je najrazvijenija regija Evrope. Sastoji se od sljedećih država: Ujedinjeno Kraljevstvo, Irska, Holandija, Belgija, Luksemburg, Francuska i Monako.

Zapadnu Evropu na zapadu okružuje Atlantski okean, a na sjeveru Sjeverno more. Što se reljefa tiče, u Zapadnoj Evropi je uglavnom nizinski reljef do 200 metara nadmorske visine, što je posljedica geološke starosti ovog dijela Evrope i zato je to područje bogato različitim rudama. Klima je uglavnom okeanska, dok u unutrašnjosti prevladava i kontinentalna, a samo na najvišim vrhovima Alpa oštra planinska i polarna klima. Zemlje Zapadne Evrope su svijetu postale poznate razmjerno kasno, ali se vrlo brzo razvijaju. Ova regija je dobro ekonomski razvijena, što je posljedica stabilnosti zemalja i povoljnog položaja.

## Također pogledajte

* Srednja Evropa
* Sjeverna Evropa
* Južna Evropa
* Maršalov plan
# Bismarck (Sjeverna Dakota)

|  |
| --- |
| Bismarck |
| Grad |
|  |
| Savezna država SAD | Sjeverna Dakota |
|  |

**Bismarck** je glavni grad američke savezne države Sjeverna Dakota. Broj stanovnika prema popisu iz 2006. godine je 58.333. Bizmark je osnovan 1872. godine.

## Ekonomija

U skladu sa izvještajem iz 2011., Comprehensive Annual Financial Report, najveći poslodavci u gradu su:

| # | Poslodavac | # Zaposlenih |
| --- | --- | --- |
| 1 | Država Sjeverna Dakota | 4,400 |
| 2 | Medcenter One Health Systems | 3,064 |
| 3 | St. Alexius Medical Center | 2,264 |
| 4 | Bismarck Državne škole | 1,804 |
| 5 | Federalna vlada SAD | 1,200 |
| 6 | MDU Resources | 616 |
| 7 | Walmart | 690 |
| 8 | Aetna | 618 |
| 9 | City of Bismarck | 544 |
| 10 | Mid Dakota Clinic | 530 |
| 11 | Missouri Slope Lutheran Care Center | 530 |
| 12 | University of Mary | 503 |
| 13 | Coventry Health Care | 460 |
| 14 | Basin Electric Power Cooperative | 455 |
| 15 | Bismarck State College | 332 |

## Reference

## Vanjski linkovi

*  Arhivirano 17. 6. 2010. na Wayback Machine
*
# Nelly Sachs

Nelly Sachs
**Nelly Sachs** (Berlin, 10. decembar 1891. - Stockholm, 12. maj 1970.), njemačka književnica.

Do 1940. živjela je u Njemačkoj, gdje umalo zbog židovskog porijekla nije dospjela u nacistički logor smrti. Uz pomoć književnih prijatelja iz Švedske, emigrirala je 1940. i otada živjela u Stockholmu. Godine 1966. dobila je Nobelovu nagradu za književnost. Prevodila je švedsku liriku na njemački, pisala drame, ali je najpoznatija kao pjesnikinja, iako je počela pisati pjesme tek u svojoj 50-oj godini. Njena lirika je u cijelosti posvećena stradanju židovskog naroda.

## Djela

* "U stanovima smrti"
* "Pomrčina zvijezde"
* "Bijeg i preobrazba"
* "Znaci u pijesku"

## Također pogledajte

* Spisak žena dobitnica Nobelovih nagrada
# Jezici Evropske unije

Znanje engleski
Znanje njemački
Znanje francuski
Znanje italijanski
Znanje španski

| Jezik | Službeni jezik u (*de jure* ili *de facto*) | Od |
| --- | --- | --- |
| bugarski |  Bugarska | 2007 |
| češki |  Češka | 2004 |
| danski |  Danska | 1973 |
| holandski |  Holandija,  Belgija | 1958 |
| hrvatski |  Hrvatska | 2013 |
| engleski |  Irska,  Malta | 1958 |
| estonski |  Estonija | 2004 |
| finski |  Finska | 1995 |
| francuski |  Belgija,  Francuska,  Italija1,  Luksemburg | 1958 |
| njemački |  Austrija,  Belgija,  Njemačka,  Italija2,  Luksemburg | 1958 |
| grčki |  Kipar,  Grčka,  Italija3 | 1981 |
| mađarski |  Mađarska,  Rumunija4,  Slovenija5 | 2004 |
| irski |  Irska | 2007 |
| italijanski |  Italija,  Slovenija6,  Hrvatska7 | 1958 |
| latvijski |  Latvija | 2004 |
| litvanski |  Litvanija | 2004 |
| malteški |  Malta | 2004 |
| poljski |  Poljska | 2004 |
| portugalski |  Portugal | 1986 |
| rumunski |  Rumunija | 2007 |
| slovački |  Slovačka | 2004 |
| slovenski |  Slovenija,  Italija8 | 2004 |
| španski |  Španija | 1986 |
| švedski |  Finska,  Švedska | 1995 |

1Dolina Aoste
2Bolzano-Bozen
3Apulija i Reggio Calabria
4može se koristiti u cijeloj Rumuniji
5Mura region.
6Slovenski dio Istre
7Poluostrvo Istra
8Province of Friuli Venezia Giulia.

## Reference
# Beneluks

Zastava Beneluksa
**Beneluks** ili **Benelux** je ekonomska unija u zapadnoj Evropi koja se sastoji od tri monarhije: Kraljevine Belgije, Kraljevine Holandije i Velikog vojvodstva Luksemburga. Ime je formirano od početnih slova svake od država (Be**lgië*, Ne**derland* i Lux**embourg*). Dogovor o osnivanju carinske unije Beneluksa je potpisan 1944, od strane vlada ovih država u Londonu, a dogovor je sproveden 1947. godine. Ovaj dogovor je od 1960. zamijenila Beneluška privredna zajednica. Ovom dogovoru je prethodila Belgijsko-luksemburška privredna zajednica, koja je utemeljena 1925. Osnivanje ove zajednice je uveliko potaknulo osnivanje Evropske Unije.

Osim ekonomske unije Beneluksa, postoji i "Parlament Beneluksa" i "Sud Beneluksa". Također se i termin Beneluks koristi za grupno prikazivanje ove tri zemlje uopće.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt
# 40. meridijan (istok)

40° **40. meridijan (istok)40. istočni meridijan** jest meridijan koji je 40 stepeni istočno od nultog. Proteže se od Sjevernog pola preko Arktičkog okeana, Evrope, Azije, Afrike, Indijskog okeana, Južnog okeana i Antarktika do Južnog pola. Tvori ortodromu sa 140. zapadnim meridijanom.

Kao i svim meridijanima, dužina mu je jednaka polovini obima Zemlje, tj. 20.003,932 km. Na presjeku s ekvatorom udaljen je 4453 km od Griničkog meridijana.

## Od pola do pola

Počevši od Sjevernog pola i krećući se prema jugu do Južnog, ovaj meridijan prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih:

| Koordinate | Država, teritorija ili more | Napomene |
| --- | --- | --- |
| ﻿ / ﻿ | Arktički okean |  |
| ﻿ / ﻿ | Barentsovo more |  |
| ﻿ / ﻿ |  Rusija | Lumbovsko ostrvo i poluostrvo Kola |
| ﻿ / ﻿ | Bijelo more |  |
| ﻿ / ﻿ |  Rusija |  |
| ﻿ / ﻿ | Bijelo more | Dvinski zaliv |
| ﻿ / ﻿ |  Rusija |  |
| ﻿ / ﻿ |  Ukrajina |  |
| ﻿ / ﻿ |  Rusija |  |
| ﻿ / ﻿ |  Ukrajina | Približno 10 km |
| ﻿ / ﻿ |  Rusija |  |
| ﻿ / ﻿ |  Ukrajina | Približno 6 km |
| ﻿ / ﻿ |  Rusija | Prolazi istočno od Sočija, manje od kilometar zapadno od granice s  Gruzijom (na ﻿ / ﻿) |
| ﻿ / ﻿ | Crno more |  |
| ﻿ / ﻿ |  Turska |  |
| ﻿ / ﻿ |  Sirija |  |
| ﻿ / ﻿ |  Irak |  |
| ﻿ / ﻿ |  Saudijska Arabija |  |
| ﻿ / ﻿ | Crveno more |  |
| ﻿ / ﻿ |  Eritreja | Arhipelag Dahlak i kopno |
| ﻿ / ﻿ |  Etiopija |  |
| ﻿ / ﻿ |  Kenija |  |
| ﻿ / ﻿ | Indijski okean | Prolazi istočno od ostrva Pemba, Latham i Mafia,  Tanzanija |
| ﻿ / ﻿ |  Tanzanija |  |
| ﻿ / ﻿ |  Mozambik |  |
| ﻿ / ﻿ | Indijski okean | Prolazi između atola Bassas da India i Europa,  Francuske južne i antarktičke teritorije |
| ﻿ / ﻿ | Južni okean |  |
| ﻿ / ﻿ | Antarktik | Zemlja kraljice Maud, pravo polaže  Norveška |

## Također pogledajte

* 39. meridijan (istok)
* 41. meridijan (istok)

## Reference
# Googolplex

**Googolplex** (izgovor: *Gugolpleks*) je broj 10googol, tj. 1010100. Multiplikativna inverza googolplex-a je googolminex (izgovor: *gugolmajneks*).

## Historija

1938. je Milton Sirotta, devetogodišnji sestrić Edwarda Kasnera, spomenuo pojam *googol* (izgovor: *gugol*), značeći 10100. Zatim je predložio pojam *googolplex* kao "jedan sa toliko nula dok se neumoriš dok ih napišeš". Kasner je odlučio da usvoji formalniju definiciju i ovo je standardizirao kao 10(10100).

## Veličina

U naučnom televizijskom programu PBS u seriji Cosmos: A Personal Voyage (epizoda 9: "The Lives of the Stars"), astronom Carl Sagan je procijenio da u fizičkom smislu ne bi bilo moguće napisati googolplex u standardnoj formi (tj. "10.000.000...") zato što bi to zahtjevalo više prostora nego što je dostupno u našem čitavom vidljivom univerzumu.

Prosječna knjiga od 60 kvadratnih inča (152,4 cm2) bi mogla da sadrži 5×105 nula (5 nula za svaku riječ, 10 riječi po redu, 25 redova po stranici, sa ukupno 400 stranica), ili 8,3×103 nula po kvadratnom inču (2,54 cm2). *Poznati* univerzum se sastoji od 6×1083 kvadratnih inča (4/3 × π × (14×109 svjetlosnih godina u inčima)3). Dakle, ako bi se univerzum napunio sa ovim papirom ispisanog nulama, onda bi univerzum mogao da sadrži samo 5,3×1087 nula — mnogo manje nula nego što predstavlja googol. Čak ako bi se uzele sve postojeće elementarne čestice u vidljivom svemiru, a njih je otprilike 2,5×1089, gdje bi svaka čestica reprezentirala jednu nulu onda još uvijek taj broj ne bi došao ni blizu googolplexa.

Ako bi neko pokušao da napiše googolplex, s obzirom da ta osoba piše dvije nule po sekundi, toj osobi bi trebalo otprilike 1,51×1092 godina da ovo učini. Ovo je otprilike 1,1×1082 puta starost našeg univerzuma.

## Također pogledajte

* Imena velikih brojeva
* Redovi veličine (brojevi)
* Veliki brojevi

## Reference

## Vanjski linkovi

* Eric W. Weisstein, *Googolplex* na MathWorld-u.
* Googolplex na *PlanetMath*-u
# Luzern

| Luzern |
| --- |
| Luzern |
| Grb |
|  |
| Država | Švicarska |
| Kanton | Luzern |
| Površina |
|  • Ukupno | 24,15 km2 |
| Nadmorska visina | 436 m |
| Stanovništvo (2006) |
|  • Ukupno | 57.890 |
| Poštanski broj | 6000 |

**Luzern** (njemački: *Luzern*; francuski: *Lucerne*; italijanski: *Lucerna*) jest grad u Švicarskoj i glavni grad istoimenog kantona. Grad je socijalni, ekonomski i kulturni centar kantona i centralne Švicarske.

## Geografija

Luzern je centar srednje Švicarske i nalazi se na sjeverozapadu jezera Lucerne kod izljeva rijeke Reuss. Rijeka Reuss dijeli Luzern u Stari i Novi Grad koja su skupa povezana najstarijim natkrivenim drvenim mostom na svijetu zvan *Kapellbrücke*.

Položaj između jezera i Alpama davalo je Luzernu važnu prednost prema drugim gradovima da se istakne kao turistički centar vec od 1840. godine.

## Stanovništvo

Danas Luzern ima oko 58.000 stanovnika, uzima li se u obzir aglomeracija Luzerna kao sto su predgrađa Horw, Kriens, Littau, Emmen, Ebikon, Adligenswil, Meggen, Buchrain i Dierikon broj stanovništva se povećava na oko 360.000 stanovnika.

## Znamenitosti

Kapellbrücke sa planinom Pilatus u pozadini
### Kapellbrücke sa vodenom kulom

Pošto rijeka Reuss dijeli grad, suprotne obale su povezane većim brojem mostova od kojih je najpoznatiji Kappelbrücke. Datum izgradnje više nije poznat, prvi put se spominje 1367. Po tim podacima broji se kao najstariji natkriveni most na svijetu. Na središtu mosta nalazi se simbol Luzerna, vodena kula. Na gornjem spratu kule nalazilo je se u srednjem vijeku mučilište dok je prvi sprat imao funkciju zatvora u kojem je se od 1804. do 1919. nalazio građanski arhiv. Podzemni sprat bio je korišten kao tamnica.

### Pilatus (planina)

Pilatusovo jezero na planini Pilatus je prema drevnim predavanjima zadnje prebivalište Poncija Pilata zbog čega je uzlazak na planinu u srednjem vijeku bio strogo zabranjen. Danas je Pilatus omiljeno mjesto za ekskurzije lokalnog stanovništva i brojnih turista, posebno iz Indije, Kine i Japana.

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt
# Gondola

Gondola u Canal Grande, Venecija.
**Gondola** je čamac za plovidbu u plitkim vodama uz minimalni gaz, te je tako jedinstven za Veneciju i njene brojne kanale, čime simbolizira ugled romantičnog grada.

## Opis

Za gradnju gondole koristi se osam različitih vrsta drveta (jela, hrast, višnja, orah, brijest, mahagonij, ariš i limun) i sastoji se od 280 dijelova. Njen asimetrični oblik omogućuje lahko upravljanje sa samo jednim veslom kojim gondolijer vesla stojeći na krmi. Lijeva strana gondole je načinjena dužom od desne kako bi se stvorila ravnoteža zbog težine gondolijera.

## Historija

U pismu dužda Vilalea Faliera iz 1094. godine prvi put se spominje gondola koja se tada, kao i danas, koristila za prijevoz putnika gradom. U 18. vijeku na kanalima grada je plovilo možda čak 14.000 gondola što znači da je Venecija bila jedan od najprometnijih vodenih puteva u svijetu. Danas ih je ostalo samo oko pet stotina i predstavljaju najčešće turističku atrakciju. Venecijska tradicija nalaže da se par koji se vozi u gondoli mora poljubiti ispod svakog mosta, kako bi vječno ostali zaljubljeni.