Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kinetika

**Kinetika** – u fizici i inženjerstvu – je naziv grane klasične mehanike.

## Definicija

Kinetika proučava odnose kretanja tijela i ICT izvedenih uzoraka, odnosno snage i momenata. Kinetiku ne treba miješati sa kinematikom, koja proučava kretanja, bez razmatranja fizičkih okolnosti koje do njega dovode.

Od sredine 20. stoljeća, izraz " dinamika" (ili "analitičke dinamike") je u velikoj mjeri zamijenio "kinetiku" u udžbenicima fizike, ali se termin "kinetika" još uvijek koristi u inženjerstvu.

U fizici plazme odnosi se na proučavanje kinetike kontinuuma u brzini prostora. To je obično u kontekstu ne-termalne (ne-termalne Maxwell-Boltzmannove distribucije) brzine distribucije, ili procesa koji remete termo distribuciju. Ova ne-termalna plazma se ne može adekvatno opisati jednačinama tekućine. Takve plazme se nazivaju kinetičke plazme..

## Važne formulacije u kinetici

U setu kinetičkih principa može biti jednačina kretanja sistema, u funkciji slobodno izababranih generaliziranih koordinata.

### Princip centra ravnoteže ili impulsa

Među najpoznatijim principima dinamike je takozvani *osnovni zakon dinamike* (  *centralni princip gravitacije* ili *zamaha*):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 .
gdje

* WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 = sila,
* *m* = masa i
* WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 = ubrzanje.

Ova jednadžba vrijedi samo za vremenski konstantne mase *m*. Za opće slučajeve različite mase, potrebne snage, kao derivatiranje impulsa formulira se:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 , a definirano vrijeme:
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 ,
gdje WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 = brzina.

### Stopa iskorištenja

Setovi mehaničke sile i ne-konzervativni sistemi mogu se opisati stupnjem slobode.

### Stopa energije

Specijalni principi čuvanja energije i mehaničke sile su posebni slučajevi stope koristi za konzervativne sisteme.

### Princip učinka

Sentenca rada:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_14
konačno formira četvrti put utvrđivanja jednadžbe kretanja dinamičkog sistema.

## Također pogledajte

* Mehanika
* Klasična mehanika

## Reference
# Caravaggio

| Caravaggio |
| --- |
| *Portret Caravaggia* (Ottavio Leoni) |
| Rođenje | 28. septembar 1573. Milano |
| Smrt | 31. juli 1610. Porto Ercole |
| Period | Barok |
| Vrsta umjetnosti | Slikarstvo |
| Utjecao | Rembrandt |
| Utjecali | Raffaello Santi, Michelangelo Buonarroti |

**Michelangelo Merisi da Caravaggio** bio je italijanski slikar.

Učio je u Milanu, a od 1590. živio u Rimu. Već u svojim prvim slikama prekida s manirizmom i naturalističkim realizmom slika likove iz svakidašnjeg života. Često slika polufiguru s mrtvom prirodom (*Bakho*, *Mladić s košarom voća*), ali i mrtvu prirodu kao samostalnu temu.

Njegova najvrednija djela iz zrele faze jesu slike za Crkvu sv. Luigi dei Francesci u Rimu (*Krist poziva sv. Matiju*, *Sv. Matija s anđelom*, *Martirij sv. Matije*), a u tim slikama svjetlo postaje glavni element kompozicije.

Zbog svog neobuzdanog temperamenta došao je u sukob sa zakonom te češće mijenja mjesto boravka (Napulj, Malta). U djelima kasne faze još jače naglašava ulogu svjetla, koje u snažnim mlazevima pada na sliku i daje likovima posebnu plastičnost. Utjecao je na mnoge slikare italijanskog baroka, a i na mnoge slikare izvan Italije (Rubens, Rembrandt, Velázquez).

Carravaggio, *David i Golijat*
## Reference

## Vanjski linkovi

*  Arhivirano 21. 8. 2015. na Wayback Machine
*  Arhivirano 29. 6. 2024. na Wayback Machine
*
# Svalbard

| SvalbardSvalbard |
| --- |
| **Himna:**"Ja, vi elsker dette landet"  |
| Položaj na karti |
| Glavni grad | Longyearbyen
 |
| Službeni jezik | norveški |
| Državno uređenje |   |
| • Kralj | Harald V |
| • Guverner | Sven Ole Fagernæs |
| Zakonodavstvo |  |
| Nezavisnost | Pripada Norveškoj  |
| Površina |
| • Ukupno | 62.049 km2 (122.) |
| • Vode (%) | 0 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 2756 (230.) |
| • Gustoća | 0,04/km2  |
| Valuta | Norveška kruna  |
| Vremenska zona | +1, ljeti +2 |
| Pozivni broj | 47 |
| Internetska domena | .sj |

Svalbard
**Svalbard** je grupa ostrva u Arktičkom okeanu. Ostrva su stavljena pod Norvešku kontrolu od 9. februara 1920. Formalno postaju dio Kraljevine Norveške 17. jula 1925. Traktatom iz 1925. dozvoljeno je i drugim zemljama da raspolažu ekonomskim resursima ostrva. Rusija, Nizozemska i Švedska su neke od zemalja koje su koristili ovaj traktat i vršile ili i dalje vrše ekonomsku djelatnost na Svalbardu.

## Historija

## Vlada

## Političke podjele

## Geografija

## Privreda

## Stanovništvo

## Kultura

## Također pogledajte

* Norveška
* Pyramiden

## Vanjski linkovi
# Smrt

Smrt se brine za svoje cvijeće (Hugo Simberg, 1906)
Mrtvi vojnik iz Petresburga
Ljudska lubanja je širom svijeta simbol smrti
**Smrt** je kraj života; neizbježna činjenica, a vjerovatno i stanje. Većina ljudi smatra da poslije smrti dolazi raj ili pakao. Dio njih misli da nema ničega. Stari narodi su vjerovali da smrću odlaze u vječna lovišta i zato su svoje mrtve pokopavali sa oruđem, nakitom i oružjem, potrebnim za taj vječni lov. Niko u stvari ne zna što dolazi poslije. Naučna i akademska disciplina koja proučava smrt ljudskih bića naziva se Tanatologija.

## Podjela smrti

Prema uzroku i porijeklu dijeli se na

* Prirodna smrt
* Nasilna smrt

Prirodna smrt nastupa nakon otkazivanja vitalnih organa najčešće usljed bolesti koja može biti akutna ili hronična ili prouzrokovana istrošenošću vitalnih organa usljed starosti. Prirodna smrt može biti nagla ili naprasna te kao takva postaje predmet forenzičke istrage.

Nasilna smrt produkt je djelovanja različitih vanjskih faktora. Po porijeklu nasilna smrt može biti

* zadesna
* ubilačka
* samoubilačka

## Gradacija smrti

Postoji nekoliko faza ili gradacija smrti. Prva faza smrti je klinička smrt. Ova faza praćena je prestankom disanja i rada srca i moždanih aktivnosti. Pravovremenom ljekarskom intervencijom osoba se može vratiti u život.
Ukoliko ne dođe do intervencije u vremenu od 4 minute nastupa cerebralna smrt. Zbog izuzetne osjetljivosti moždanih ćelija one počinju da nekrotiraju odnosno propadaju usljed nedostatka kisika. Nakon ove faze nastupa biološka smrt. Ona je produkt anoksije i hipoksije svih ćelija organizma.

## Znaci smrti

Znakovi smrti imaju veoma važnu ulogu u prosuđivanju i utvrđivanju smrti. Znakove smrti dijelimo na

* Presumptivne ili rane znakove smrti
* Pozitivne ili sigurne znakove smrti

Presumptivni znakovi smrti su:

* Prestanak disanja
* Prestanak srčane akcije
* Isušivanje sluznica

Sigurni znaci smrti dijele se na rane i kasne znakove. U rane znakove spadaju:

* Mrtvačke pjege
* Mrtvačka ukočenost (lat:rigor mortis)
* Hlađenje tijela
* Mrtvačka mlitavost
* "Mačje oko"

Kasni znaci smrti su:

* Truljenje
* Mumifikacija
* Saponifikacija

## Filozofska razmišljanja o smrti

* Grčki filozof Epikur (341-270. p. n. e.) je tvrdio da smrt nije loša jer dok smo živi smrti nema, a kad umremo nas nema, prema tome smrt uopće ne može uticati na nas.
* Američki savremeni filozof Thomas Nagel kaže da je smrt loša jer nam produžetak života pruža mogućnost da dođemo do dobrih stvari.
* Martin Heidegger, njemački filozof egzistencijalizma, je tvrdio da je čovjek svjestan sebe jer je svjestan svoje smrtnosti, odnosno mi smo svjesni sebe jer osjećamo tjeskobu u odnosu spram smrti.

## Također pogledajte

* Tanatologija

## Reference
# Parapatrijska specijacija

**Parapatrična specijacija** (grč. παρα - *para* = pokraj + πατρίς , πατρία – *patria* = otadžbina, domovina) se javlja u slučajevima kada se areali dviju ili više populacija međsobno djelimično preklapaju.
U biogeografiji **parapatrija** ili **paraotadžbina** je međuodnos između organizama čiji se areali neznačajno preklapaju i glavnina areala im je blisko susjedna. Oni se zajedno javljaju samo u uskoj kontaktnoj zoni. Ovakva geografska distribucija je suprotna **simpatriji** (isti, zajednički areal), **allopatriji** ili **peripatriji** (dva slučaja odvojenih areala).
Takva distribucija tokom vremena može uzrokovati specijaciju, u procesu koji se označava kao **parapatrična specijacija**.

## Model parapatrične specijacije

**Poređenje alopatrične, peripatrične, parapatrične i simpatrične specijacije.**
U ovom modelu specijacije, populacija jedne vrste ukljčuje jednu ili više različitih subpopulacija, sa biogeografsko malim, ali kontinuiranim preklapanjem ili sa minimalnom kontakt zonom između populacija. Ta minimalna kontaktna zona može biti posljedica nejednakog širenje ili distribucije, nepotpunih geografskih barijera ili različitih oblika ponašanja životinja, između ostalog. Parapatrčna distribucija populacija može dovesti do neslučajnog parenja i nejednakog protoka gena, koji onda može proizvesti do porasta dimorfizma između populacija. Parapatrijska specijaciju se razlikuje od alopatrijske (u kojoj je formirana apsolutna fizička barijeru između dvije populacije jedne vrste) i peripatrijske (u kojoj subpopulacija vrste ulazi u novu ekološku nišu koja postaje geografski izoliranom) i simpatrijsku specijaciju (u kojoj se javlja genetetićki polimorfizam unutar kontinuirane populacija sa jednakim protokom gena)

Pri parapatričnoj specijaciji postoji suštinska barijera neslučajnog parenja i različiti selekcijski pritisci, koji stvaraju nejednak protok gena. Ovakva specijacija podrazumijeva kulminaciju ovog neravnopravnog efekta toka gena, u kojem je genotipski dimorfizam između populacija rezultira u specijaciju populacija i redefinira ih kao dvije ili više sestrinskih vrsta.

## Također pogledajte

* Specijacija
* Genetička izolacija
* Biogeografija

## Reference
# Hibrid (biologija)

*Ne miješati sa Hibridizacija nukleinskih kiselina*

Herkules je ligar: lav – tigar hibrid.
U biologiji **hibrid** (lat. *hybrida*, u smislu "potomak pitome krmače i divljeg vepra", "dijete slobodnjaka i robova") je potomak dvije životinje ili biljke različitih linija, varijeteta, sorti, kultivara, vrsta ili rodova.

Prema genetičkoj terminologiji, mogu se razlikovati slijedeće definicije hibrida.

1. Općenito , **hibrid** je sinonim heterozigotnosti: bilo koje potomstvo proizišlo iz ukrštanja dvije genetički različite jedinke.
2. **Genetički hibrid** je nositelj dva različita alela istog gena.
3. **Strukturni hibrid** rezultira iz fuzije gameta koji imju različitu strukturu po najmanje jednom hromosomu, kao rezultat hromosomskih strukturnih abnormalnosti.
4. **Numerički hibrid** nastaje iz fuzije gameta koji imaju različitu haploidne brojeve hromosoma.
5. **Permanentni hibrid** je situacija kada se javlja samo heterozigotni genotip, zbog toga što su sve homozigotne kombinacije letalne.

Iz taksonomske perspektive, hibrid se odnosi na:

1. Potomke koji su rezultat interspecijskog parenja između dvije vrste životinja ili biljki.
2. Hibridi između različitih podvrsta unutar iste vrste (kao između bengalskog i sibirskog tigra), poznati kao

* **intraspecijski** hibridi. Hibridi između različitih vrsta unutar istog roda (kao između lavova i tigrova) su poznati kao
* **interspecijski** hibridi ili križanci. Hibridi između pripadnika različitih rodova (npr. između domaće ovce i koza) su označeni kao
* **intergenerični** hibridi. Ekstremno rijetko se javljaju i
* **interfamilijarni** hibridi među nekom domaćom peradi (kokoš – neke rase pataka).

Nije poznat ni jedan hibrid među pripadnicima različitih redova.

3. Treći tip hibrida, u taksonomskom smislu, nastaje iz ukrštanja populacija, sorti ili kultivara unutar jedne vrste, ali to je zapravo ukrštanja, a ne hibrid. Ovo značenje se često koristi u uzgoju biljaka i životinja, gdje se obično proizvode i odabru hibridi, jer oni imaju poželjne karakteristike kojih nije bilo kod roditeljskih jedinki ili populacija. Ovaj međupopulacijski tok gena često se naziva hibridizacijom.

## Također pogledajte

* Mendelovi zakoni
* Hibridizacija nukleinskih kiselina

## Reference
# Natrij-cijanid

| Natrij-cijanid |
| --- |
| Na+ |
| Općenito |
| Hemijski spoj | Natrij-cijanid |
| Molekularna formula | NaCN |
| CAS registarski broj | 143-33-9 |
| Kratki opis | bezbojni kristalni prah sa slabim mirisom na badem |
| Osobine1 |
| Molarna masa | 49,01 g/mol |
| Agregatno stanje | čvrsto |
| Gustoća | 1,5955 g/cm3 |
| Tačka topljenja | 561,7 °C |
| Tačka ključanja | 1500 °C |
| Pritisak pare | 1 hPa na 800 °C |
| Rastvorljivost | 580 g/l u vodi pri 20 °C |
| Rizičnost |
| NFPA 704 |
0
3
0
  |
| 1 Gdje god je moguće korištene su SI jedinice. Ako nije drugačije naznačeno, dati podaci vrijede pri standardnim uslovima. |

**Natrij-cijanid** je so natrija sa cijanovodičnom kiselinom. Ima hemijsku formulu NaCN. Na sobnom temperaturi je bezbojan kristalni prah, koji ima slab miris na gorke bademe. Veoma je higroskopan.

## Dobijanje

Natrij-cijanid se dobija procesom neutralizacije cijanovodične kiseline i natrij-hidroksida (sode) putem Andrussowe reakcije. Za sintezu natrij-cijanida se koriste metan, amonijak i kisik.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Metan, amonijak i kisik reaguju na temperaturi od 1546 °C te uz prisustvo platine kao katalizatora dobija se voda i cijanovodična kiselina.
Slijedi reakcija neutralizacije cijanovodične kiseline i sode.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Cijanovodična kiselina i soda daju natrij-cijanid i vodu.
Ranije se natrij-cijanid dobijao putem reakcije natrija sa ugljom i amonijakom.

## Upotreba

Natrij-cijanid zajedno sa kalij-cijanidom se upotrebljava u proizvodnji plemenitih metala zlata i srebra. U galvanskoj tehnici se koristi u raznim cijanidnim kadama, npr. u cijanidnim kadama za bakar, mesing, bronzu, cink, kadmij i zlato.

U organskoj hemiji natrij-cijanid se koristi u raznim sintezama. Natrij-cijanid je otrovan za ljude. Smrtonosna doza (oralno) iznosi oko 2,8 mg po kilogramu tjelesne mase.

## Reference
# Strijelac (sazviježđe)

| Strijelac (lat.: Sagittarius) |
| --- |
| klikni za veću sliku |
| Skraćenica | Sgr |
| Genitiv | Sagittarii |
| Simbolizira | Strijelca |
| Rektascenzija | 17h 43m h |
| Deklinacija | -45° |
| Površina | 867 kv. stepen. (rang: 15.) |
| Broj zvijezda sjajnijih od m = 3 | 7 |
| Najsjajnija zvijezda | ε Sagitari (Priv. mag. 1.85) |
| Meteorski pljuskovi | Sagitaridi, Fi Sagitaridi, Kaprikornidi-Sagitaridi |
| Susjedna sazviježđa | Škorpion
Zmijonosac |
| Vidljivo u rasponu geografskih širina: +90° i −55° U najboljem položaju za posmatranje u 21h u mjesecu junu. |

**Strijelac**  (latinski: *Sagittarius*) je sazviježđe zodijaka na sjevernom nebu. Nalazi se između sazviježđa Zmijonosac i Jarac. Sazviježđe se sastoji od sedam svijetlih zvijezda poredanih u formi čajnika. Najsjajnija zvijezda u sazviježđu je Epsilon Sgr sa prividnom magnitudom od 1.85.

## Važniji objekti

### Zvijezde

* Dvostruke zvijezde Zeta Sgr, 21 Sgr
* Promjenljive zvijezde W Sgr, U Sgr, X Sgr
* Višestruka zvijezda Beta Sgr
* Zvjezdani oblak M 24

### Objekti dubokog neba

* Difuzna maglina M 8, M 17, M 20
* Planetarna maglina NGC 6818
* Otvorena zvjezdana jata M 18, M 21, M 23, M 25, NGC 6530, NGC 6603, NGC 6716
* Kuglasta zvjezdana jata M 22, M 28, M 54, M 55, M 69, M 70, M 75, NGC 6723
* Eliptična galaksija NGC 6822
* Radio galaksije: Sagittarius A ,Sagittarius B2, Sagittarius C, Sagittarius D
* Meteorski pljuskovi: Sagitaridi, Fi Sagitaridi, Kaprikornidi-Sagitaridi

## Također pogledajte

* Strijelac (znak)

## Reference

## Vanjski linkovi

ASTRODATA. Privatna stranica za astronome amatere, kompletan spisak od 88 sazviježđa 28.01.2014 njem.
# Južna Australija

| Južna AustralijaSouth Australia |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| Položaj Južne Australije na karti Položaj Južne Australije
 |
| Glavni grad | Adelaide
 |
| Državno uređenje |   |
| Zakonodavstvo |  |
| Površina |
| • Ukupno | 1.043.514 km2 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno (2006) | 1.558.200  |
| • Gustoća | 1,49/km2  |
| Vremenska zona | +9:30 (+10:30 DST) |
| Veb-sajt | www.sa.gov.au |

**Južna Australija** (engleski: *South Australia*) jest australijska savezna država. Nalazi se na jugu kontinenta i graniči sa Zapadnom Australijom, Queenslandom, Sjevernim teritorijem, Novim Južnim Velsom i Victorijom.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Južna Australija na Wikimedia Commonsu
# Mumija

Mumija
Mumija Tutmozisa prvog, Kairo
Mumija u arheološkom muzeju u Zagrebu
**Mumija** je mrtvo ljudsko tijelo čiji su koža i organi sačuvani namjerno ili slučajnim izlaganjem hemikalijama, velikoj hladnoći, vrlo maloj vlažnosti ili nedostatku zraka kad tijelo potone u blatište. Na pokušaje očuvanja ljudskog tijela poslije smrti arheolozi nailaze širom svijeta. Koriste se dva pojma: mumificiranje i balzamiranje, koji upućuju na smole kojima se tijela oblažu.

Mumificiranje u drevnom Egiptu je bilo postupak kojim se tijelo konzerviralo, a njegov cilj je oslobađanje onih elemenata duše koji će preživjeti smrt tijela. Postupak mumifikacije sastojao se u odstranjivanju lahko razgradljivih unutrašnjih organa i konzervaciji tijela koje bi tako bilo trajnije očuvano. Iako su najstarije mumije izrađene još prije 5000 godina, konačne tehnike mumificiranja razvijene su tokom Srednjeg kraljevstva.

U jednoj pećini kod Luxora egiptolog Winlock je otkrio masovnu grobnicu šezdeset vojnika koji su poginuli ratujući u jedinicama Mentuhotepa I tokom borbe za ponovno ujedinjenje Egipta. Tijela vojnika bila su kvalitetno mumificirana i omotana povojima. Postupak je doveden do svog tehnološkog vrhunca u Novom kraljevstvu. Iz tog perioda ostalo je očuvano niz faraonskih mumija koje se i danas mogu vidjeti u muzejima širom svijeta. Tijela mrvih su bivala očišćena vađenjem unutrašnjih organa, potom izložena dugotrajnom djelovanju konzervansa, te napokon premazivana balzamima i umotana u povoje. Mogla su dobiti i dodatne zaštitne slojeve poput tzv. kartonaže (smjese od platna i blata) odnosno zalijevanjem u bitumen. Čitav postupak mumificiranja prilično tačno je opisao Herodot (Hist. II 86-91). On je tvrdio da je ono trajalo čak sedamdeset dana. Budući je ono ujedno predstavljalo i religijsko-magijski obred, te uključivalo čitanje posebnih ritualnih tekstova, jasno je da u trajanje mumificiranja ne ulazi samo mehanička obrada umrlog.

## Egipatske mumije

Stari Egipćani su u piramidama sahranjivali svoje mumificirane vladare - faraone.

## Također pogledajte

* Fosili

## Reference

## Vanjski linkovi

*  C. Déchelette, Philippe Charlier. The state of the art of skin of mummies, an ancient skin for the study of paleodermatology. Ethics, Medicine and Public Health, 2023, 28, ff10.1016/j.jemep.2023.100906ff. ffhal-04193717
# Mađarski jezik

| Mađarski jezik magyar, magyar nyelv |
| --- |
| Regije govorenja | Evropa |
| Države govorenja | Mađarska; Austrija, Hrvatska, Rumunija, Slovačka, Slovenija, Srbija, zapadna Ukrajina |
| Jezička porodica | * **Mađarski jezik**
 |
| Broj govornika | 17 miliona |
| Sistem pisanja | Latinica (mađarska abeceda) Mađarsko Brailleovo pismo Staromađarsko pismo |
| Službeni status |
| Služben u | Mađarska, Evropska unija, Srbija (Vojvodina), Slovenija (Prekmurje), Austrija (Gradišće) |
| Manjinski jezik u | Rumunija (Transilvanija), Hrvatska, Slovačka, Moldavija, Ukrajina (četiri rajona u Zakarpatskoj oblasti) |
| Jezički kod |
| ISO 639-1 | `hu` |
| ISO 639-2 / 5 | `hun` |
| *Glottolog* |  |
| ELP | Mađarski jezik |
|  |
| **Također pogledajte:** Jezik | Jezičke porodice | Spisak jezika |

**Mađarski jezik** službeni je jezik Republike Mađarske, kao i Autonomne Pokrajine Vojvodine te dijelovima Republike Slovenije (okolina mjesta Lendava, u istočnoj Sloveniji). Pored toga, mađarski se govori i u dijelovima Rumunije, Slovačke, Ukrajine, Hrvatske i Austrije, ali u njima ne uživa status službenog jezika. Pripada fino-ugarskoj grupi uralskih jezika. Njime govori 14,5 miliona ljudi. Budući da je mađarski jezik službeni jezik Mađarske, istovremeno je i jedan od službenih jezika Evropske unije.

Mađarski jezik specifičan je po tome što ima veliki broj padeža (lingvisti se ne slažu o tačnom broju, ali smatra se da ih ima barem 24). Imenica *ház* koja znači *kuća* poprima oblik *házból* u značenju *iz kuće*, *házban* u značenju *u kući*, *házba* u značenju *u kuću*, *házról* u značenju *s kuće*, *házon* u značenju *do kuće*, *házra* u značenju *prema kući*, itd.

Kompleksnosti mađarske gramatike doprinosi i činjenica da mađarski ne poznaje glagol *imati*. *Imam* se na mađarskom iskazuje s *nekem van*, što u doslovnom prijevodu znači *na meni je*.

Glagoli se konjugiraju u zavisnosti od toga imaju li komplimentaran objekt ili ne. *Látok* znači *vidim (nešto))*, ali *Látom a könyvet* znači *vidim knjigu*.

Mađarski jezik ima dosta zajedničkih riječi sa bosanskim, a mnogo riječi su i jedan i drugi jezik preuzeli iz turskog jezika. Tako se na mađarskom papuča kaže *papucs*, ključ je *kulcs*, stol je *asztál* itd.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Bosansko-Mađarski on-line rječnik (rjecnik.ba)
* O mađarskom jeziku (en)
# Rebeka

Eliezer i Rebeka na bunaru- Wiener, kraj 6.stoljeća
**Rebeka** (također *Rebekka* ili *Rebecca* (hebrejski רבקה, jidiš Rivkah) je biblijska ličnost iz Starog zavjeta, žena Isaakova (Ishakova) i majka Jakobova (Jakubova). Priča o Rebeki je ispričana u knjizi o Postanku (Geneza).

Rebeka je živjela otprilike 2000 prije nove ere, bila je porijeklom iz mjesta Nahur kod Harana. Abraham (Ibrahim) je tražio ženu za svog sina Ishaka i doveo je svoju rođaku iz stare domovine kako Ishak ne bi morao oženiti nevjernicu iz kanaanske zemlje. Po priči, Ibrahim je u Haran poslao glasnika (Eliezer) koji mu je trebao naći ženu za Ishaka, a on ju je našao na bunaru jer je po proročanstvu žena za Ishaka trebala biti ona koja mu kao prva da vode za piće.

Rebeka dugo vremena nije mogla imati djecu, ali je nakon toga dobila blizance. Trudnoća je teška jer se dva djeteta stalno svađaju u njenoj utrobi. Bog se u snu obraća Rebeki i govori joj kako će njena dva djeteta biti začetnici dva naroda i kako će stariji biti sluga mlađeg. Rebeka rađa Isava i Jakuba ali po onome što joj je rekao Bog, nagovori Ibrahima da svoj blagoslov da Jakubu a ne Isavu.

Rebeka je sahranjena pored svog muža u grobnici patrijarha u Hebronu.
# Adaptivna optika

**Adaptivna optika** proces je u kojem se izobličenje slike u teleskopu nastalo turbulencijama u atmosferi poništava u realnom vremenu. Nakon što optički senzori izmjere izobličenje prave ili laserom stvorene "umjetne" zvijezde, mehanički sistem pomiče deformabilno ogledalo i tako kompenzira utjecaj atmosfere. Uz pomoć adaptivne optike moguće je snimiti fotografije neba gotovo jednakog kvaliteta kao kad atmosfere ne bi ni bilo.

## Reference

## Vanjski linkovi

*
# Mikrokontroler

**Mikrokontroleri** (skraćeno μC, uC ili MCU) su integrisani krugovi koji imaju sve što im je potrebno da budu računari: memoriju, procesor, ulaze i izlaze. Memorija u formi NOR flash ili OTP ROM je često uključena na čipu kao i standardna mala količina RAM-a. Mikrokontroleri su dizajnirani za ugrađene primjene suprotno mikroprocesorima koji su korišteni u osobnim računarima ili za druge opće svrhe.

Mikrokontroleri se koriste u automatski upravljanim proizvodima i uređajima, kao što su kontrolni sistem motora automobila, medicinskim uređajima, uređajima na daljinsko upravljanje,
kućanskim aparatima, igračkama i ostalim ugrađenim (engl. embedded) uređajima. Smanjenjem veličine i cijene u usporedbi da dizajnom koji je korišten sa mikroprocesorima, memorijom, ulazno/izlaznim uređajima, mikrokontroleri čine ekonomičnim korištenje digitalne kontrole nad sve više i više uređaja i procesa. Mikrokontroleri pomiješanih signala su učestale, integrirane analogne komponente potrebne za kontrolu nedigitalnih elektronskih sistema.

Neki mikrokontroleri mogu koristiti vrijednosti veličine 4 bita i raditi na frekvencijama niskim kao 4 kHz da bi se smanjila potrošnja struje. Mikrokontroleri općenito imaju sposobnost da zadrže funkcionalnost prilikom čekanja događaja kao što je pritiskanje dugmeta ili neki drugi prekid; potrošnja struje kad se ne dešava nikakav događaj (CPU clock i ostale periferije isključene) može biti samo nekoliko nanowati, što ih čini dobrim izborom za primjene gdje je potrebno duže trajanje baterije. Drugi mikrokontroleri mogu poslužiti da bi se zadržale performanse u kritičnim stanjima, gdje je više potrebno da djeluju kao procesori digitalnog signala (DSP), sa višim brzinama procesora i većom potrošnjom struje.

## Također pogledajte

* PLC