# Aškenazi

Aškenazi| ' |
| Regije sa značajnim stanovništvom |
|  SAD | 5,7–6,75 miliona |
|  Izrael | 3,2–3,75 miliona |
|  Kanada | 350.000 |
|  UK | 273.000 |
|  Francuska | 180.000–240.000 |
|  Argentina | 147.000 |
|  Njemačka | 100.000–116.000 |
|  Australija | 93.000–115.000 |
|  Rusija | 82.644–121.000  |
|  Mađarska | 46.500–100.000 |
|  Južnoafrička Republika | 70.000 |
|  Brazil | 46.000–75.000 |
|  Ukrajina | 44.550 |
|  Bjelorusija | 13.000–60.000 |
|  Meksiko | 34.000 |
|  Nizozemska | 29.200–44.100 |
|  Belgija | 22.500–25.400 |
|  Švedska | 15.000–25.000 |
|  Moldavija | 2.310–20.000 |
|  Čile | 14.300 |
|  Urugvaj | 13.500 |
|  Italija | 10.500 |
|  Poljska | 10.000 |
|  Novi Zeland | < 10.000 |
|  Rumunija | 8.900 |
|  Austrija | 7.210–8.400 |
|  Latvija | 4.500 |
|  Azerbejdžan | 4.300 |
|  Češka | 3.500 |
|  Kolumbija | 2.000–3.500 |
|  Irska | 2.700 |
|  Slovačka | 2.600 |
|  Litvanija | 2.400 |
|  Estonija | 1.939 |
| Jezici |
| Historijski jidiš, danas pretežito engleski, savremeni hebrejski i ruski te drugi jezici domicilnih zemalja |

Albert Einstein je aškenaski Jevrej.
**Aškenazi** (hebr. אַשְכְּנַזִים, doslovno: "Nijemci") su Jevreji čiji preci potiču iz Sjeverne, Srednje ili Istočne Europe, za razliku od Sefarda koji su iz Španije i Sjeverne Afrike.

U Bibliji pominje se riječ "Aškenaz": "Ovo je povijest Noinih sinova: Shema, Hama i Jafeta, kojima su se rodili sinovi poslije Potopa. Jafetovi sinovi su: Gomer, Magog, Madaj, Javan, Tubal, Mešak, Tiras. A sinovi su Gomerovi: **Aškenaz**, Rifat i Togarma." (Postanak, 10, 1-3) U srednjovjekovnoj rabinskoj književnosti, pojam "Aškenaz" počeo se primjenjivati na Njemačku. Znanstvenici se razilaze kada je u pitanju porijeklo Aškenaza. Prema predvlađujućoj teoriji, Karlo Veliki pozvao je fmediteranske Jevreje da nasele njemačke teritorije (oko 800. godine). Ovi Jevreji postupno su se pomicali na istok prelazeći u Poljsku, pogotovo nakon Lutherovih nastojanja da protjera Jevreje iz njemačkih krajeva. Do 1600., Poljska je postala mjesto najmasovnijeg jevrejskog naseljavanja. Također u gradovima u Bjelorusiji, Aškenazi su činili polovinu ili većinu stanovništva. Sjedinjene Američke Države su u 19. i 20. stoljeću, zahvaljujući njihovom doseljavanju postale aškenaski centar, gdje su već otprije postojale zajednice sefardskih Jevreja.

Nacistički progon aškenaskih Jevreja
Aškenazi su prije kulturna nego geografska skupina ovog naroda. Srednjovjekovni Aškenazi bili su u manjoj mjeri sekularni od Sefarda, smatrajući izučavanje Talmuda vrijednijim od filozofske spekulacije. Njihovi najznačajniji intelektualci bili su talmudisti oskudnog svjetovnog obrazovanja; njihov misticizam nije posjedovao apstraktnost sefardskog kabalizma, nego je naglašavao magijska bajanja i formule. Aškenaske zajednice ponosile su se svojom spremnošću na mučeništvo, pogotovo za vrijeme križarskih ratova i kozačkih ustanaka, kritizirajući one Židove koji su se radije pokrstili, nego da umru za vjeru. U liturgijskom pogledu, aškenaski ritual razlikuje se od sefardskog po tekstu i redoslijedu, iako je osnovni zakon ostao isti. Što se tiče jezika, Aškenazi su prihvatili jidiš. Iz ovih se razlika u kulturi, jeziku i običajima često rađalo suparništvo, koje je ponekad onemogućavalo suradnju u drugim područjima. Danas se ta netrpeljivost može vidjeti u Izraelu, gdje Aškenazi imaju političko i ekonomsko rukovodstvo, dok je većina stanovništva sefardskog porijekla. Izraelski predsjednici uglavnom su Aškenazi.

Evropski Jevreji obično su bili izolirani u fizičkim i društvenim getoima, ali su te ograde počele nestajati u 17. i 18. stoljeću, kada je povećana ekonomska razmjena dovela do veće društvene i kulturne pokretljivosti. Evropske vlade su ovaj proces unaprijedile dajući Jevrejima građanska i politička prava u 19. stoljeću. Društvena i vjerska akulturacija postala je simbol emancipacije, dok je reforma religije, pa čak i prelazak u drugu vjeru, postala uobičajena pojava. No, i pored toga, ostala je ona optužba po kojoj aškenaski Jevreji predstavljaju strani element u europskoj politici.

Izražen antisemitizam u Europi u 19. stoljeću poticao je iseljavanje u Sjedinjene Američke Države i rađanje cionizma. Holokaust je praktički uništio židovske zajednice u Europi; preživjeli danas žive uglavnom u Sjevernoj Americi, Izraelu i u zemljama bivšeg SSSR-a. Manjih zajednica ima u Južnoj Americi, Velikoj Britaniji, Skandinaviji, Australiji i Južnoj Africi.

Iako u 11. stoljeću oni čine tek 3 % svjetske jevrejske populacije, procjena je da su 1931. (blizu vrhunca populacije), Aškenazi činili 92 % svjetskih Jevreja. Danas oni čine oko 80 % Jevreja u svijetu. Većina jevrejskih zajednica s dužom historijom u Europi su Aškenazi, s iznimkom onih koje su povezane sa sredozemnim područjem.

Velik dio Aškenaza doživio je pogrom tijekom Drugog svjetskog rata, a preživjeli su se većinom odselili u SAD, a manji dio u Izrael.

Poznati aškenaski Jevreji su: Albert Einstein, Sigmund Freud, Golda Meir, Franz Kafka, Heinrich Heine Anne Frank, Gustav Mahler, George Gershwin, Marc Chagall, Shimon Peres, Isaac Asimov i dr.

## Znamenitosti

Iako u SAD-u Jevreji (većinom Aškenazi) čine svega oko 1,7 % stanovništva, značajmo su zastupljeni među intelektualcima. Među 200 vrhunskih intelektualaca, Jevreka je 50 %, 40 % nobelovaca za znanost i ekonomiju, 20 % profesora na najuglednijim sveučilištima, 40 % partnera u pravnim tvrtkama New Yorka i Washingtona. 59 % producenata i scenarista najuspješnijih filmova i 50 % svjetskih prvaka u šahu.

## Također pogledajte

* Jevreji
* Sefardi
* Mizrahi
* Holokaust

## Bilješke

## Reference

Šablon:Judaizam