Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nogomet

| Nogomet |
| --- |
|  |
| Najviša upravna organizacija | FIFA |
| Karakteristike |
| Kontakt | yes |
| Broj članova tima | 11 |
| Kategorija | ekipni sport, sport sa loptom |
| Oprema | nogometna lopta |
| Mjesto | nogometno igralište |
| Država ili regija | svjetski sport |
| Olimpijski sport | 1900. |

Dimenzije nogometnog terena
**Nogomet** ili **fudbal** je ekipni sport sa loptom u kojem dvije ekipe od po 11 igrača nastoje postići gol, tj. ubaciti loptu u protivničku mrežu. Svaki tim ima jednog golmana i 10 igrača. Danas je nogomet najrasprostranjeniji i najpopularniji sport na svijetu.

Igra se na travnatom terenu pravougaonog oblika loptom koju igrači mogu udarati nogama, glavom ili torzom. Igračima je zabranjeno dodirivanje lopte rukama u toku igre. Golman je jedini koji smije loptu uhvatiti rukama.

## Historija

## Pravila u nogometu

U nogometu postoji 17 pravila koja se odnose na teren, golove, igrače i utakmicu.

### Dimenzije terena

Nogomet se igra na travnatom terenu dužine 100 do 110 m i širine 64 do 75 m. Teren je obilježen linijama koje ne smiju biti šire od 12 cm i podijeljen na dva dijela linijom preko sredine. Sredina terena je obilježena tačkom i krugom čiji je poluprečnik 9.15 m.

### Dimenzije golova

Svaki teren mora imati 2 gola, s razmakom između stativa od 732 cm, prečka mora biti na visini od 244 cm. Kazneni prostor je dio terena ispred golova, obilježen linijama udaljenim 16.5 metara od gola. Jedanaesterac ili penal izvodi se s obilježene tačke udaljene 11 m od gol linije. Oko ove tačke, ali samo izvan kaznenog prostora, crta se krug poluprečnika 9.15 m.

### Broj igrača

Svaka od ekipa smije imati najviše 11 igrača na terenu istovremeno. Da bi se odigrala utakmica, jedna ekipa mora imati najmanje 7 igrača na terenu.

### Rezervni igrači i izmjene

Na zvaničnim utakmicama koje aranžiraju FIFA ili UEFA broj rezervnih igrača ne smije biti manji od 5. Jedna ekipa smije u toku utakmice zamijeniti maksimalno 5 igrača. Na međunarodnim utakmicama minimalan broj igrača, uslovljen povredama i isključenjima, iznosi 8, a u domaćim takmičenjima 7.

### Dužina utakmice

Jedna utakmica traje 90 minuta (2 x 45 minuta). Pauza između dva poluvremena traje 15 minuta. Svaka utakmica ima glavnog sudiju i dva pomoćna suca, koji se nazivaju i linijskim sudijama.

### Gol

Kad lopta cijelim obimom pređe gol-liniju (između stativa), postignut je gol.

## Formacije (postavke)

Postoje razne postavke igrača na terenu, koje se zovu formacije. Jedna od najpopularnijih formacija je 4-4-2. Te nam cifre govore da 4 igrača igraju u odbrani, 4 na sredini i 2 u napadu. Ofanzivnija varijanta te formacije je 4-3-3, a defanzivnija 4-5-1.

## Također pogledajte

* Nogomet u Bosni i Hercegovini
* FIFA
* UEFA
* SP u nogometu
* Spisak nogometnih klubova
* Spisak nogometaša
* Nogometna oprema
* Viva World Cup
* Rapan kup

## Reference

## Vanjski linkovi

* Nogometni/Fudbalski Savez BiH
* FIFA
* UEFA
* Profesionalci: Jovana Damnjanović, fudbalerka Bajerna, RTS Prikazuje - Zvanični kanal
# Porez na dohodak

**Porez na dohodak** je vrsta poreza kojim se oporezuje dohodak fizičkih i pravnih osoba. Postoji više sistema poreza na dohodak u zavisnosti od obima i učestalosti razreza i naplate. Ovaj porez može biti progresivan, degresivan i proprocionalan, zavisno kako je to propisano državnim zakonodavstvom. Porez na dohodak treba razlikovati od poreza na dobit, jer se prvim oporezuje ukupan prihod (većinom lični dohodak građana), dok se porezom na dobit oporezuju profiti preduzeća.

## Prinicipi poreza na dohodak

Poreska osnovica koja je predmet oporezivanja je određena vrstom prihoda, a uključuje plaće, prihode od kapitala, ulaganja i imovine, te druge prihode koje osoba ostvari u toku perioda (dohoci od igara na sreću, pokloni, nasljedstva i slično). U zavisnosti od zakona, stopa poreza može se razlikovati od vrste dohotka. Tako naprimjer, kapitalni dohoci mogu biti oporezovani kada se ostvare (pri prodaji dionica) ili kada se upišu (kada im se tržišna vrijednost poveća). U nekim zakonodavstvima, određene vrste dohodaka mogu biti potpuno oslobođene ovog poreza, naprimjer, stipendije ili penzije, ili mogu biti oslobođene do određenog iznosa.

Veoma čest slučaj postojanja progresivnih (rjeđe degresivnih) stopa poreza na dohodak. Tako naprimjer, često se manji dohoci oporezuju manjim stopama do određenog praga (npr. 5% do 1000 KM), a dohoci iznad praga višim stopama (npr. 10% iznad 1000 KM). Svrha ovog načina oporezivanja je da se od osoba s višim zaradama ubire više poreza i obrnuto. Ovu ideju progresivnog oporezivanja zastupali su vodeći ekonomisti poput Adama Smitha i Karl Marxa

## Porez na dohodak u Bosni i Hercegovini

Porez na dohodak u Bosni i Hercegovini je regulisan entitetskim zakonima o porezu na dohodak. U Republici Srpskoj na snazi je Zakon o porezu na dohodak, kojim su propisane stope od 10% i 15%. U Federaciji BiH usvojen je Zakon o porezu na dohodak sa jedinstvenom stopom od 10%, a primjenjuje se od 1. januara 2009. Karakteristike Zakona o porezu na dohodak u FBiH su:

* Jedinstvena stopa poreza od 10%
* Lični odbitak od 300 KM mjesečno (od ukupnog mjesečnog neto dohotka se odbija 300 KM a ostatak se oporezuje)
* Dodatni odbici za svakog izdržavanog člana porodice (supružnik, djeca, članovi uže porodice po pravoj liniji (otac, majka, djed, nena, unučad))
* Porez se obračunava i uplaćuje u trenutku isplate plaće (dohotka), a na kraju godine se podnosi poreska prijava. Ukoliko je osoba u toku godine uplatila više poreza nego što je prikazano u poreskoj prijavi, stječe pravo na povrat.
* Porezu ne podliježu stipendije, penzije, dohoci porodica šehida i poginulih boraca, invalida, socijalnih davanja, pomoći i slično.

## Poreski Podsticaji

Bosna i Hercegovina nema jedinstven nacionalni okvir za poreske podsticaje za istraživanje i razvoj. Potencijalna podrška može varirati između Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i često se oslanja na specifične projektne grantove, a ne na široke fiskalne mjere.

## Također pogledajte

* Porez na dobit
* Porez na dodatu vrijednost

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Ekonomija portalOdjeljak posvećen **ekonomiji**  |

## Reference
# Tristan da Cunha

| Tristan da CunhaTristan da Cunha |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| Položaj Tristan da Cunhe na karti Položaj Tristan da Cunhe
 |
| Država |  Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Glavni grad | Edinburgh of the Seven Seas
 |
| Službeni jezik | engleski |
| Upravni oblik | Britanska prekomorska teritorija  |
| • Administrator | David Morley |
| Zakonodavstvo |   |
| Površina |
| • Ukupno | 207 km2 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 269  |
| Pozivni broj | +290 |
| Veb-sajt | www.tristandc.com |

**Tristan da Cunha** je grupa vulkanskih ostrva u južnom Atlantskom okeanu. Depandans je Svete Helene, britanske prekomorske teritorije, od koje je udaljen 2.430 km.

Teritorija se sastoji od glavnog ostrva, Tristan da Cunha (98 km2), kao i nekoliko nenaseljenih ostrva.

## Historija

Ostrva je 1506. otkrio portugalski pomorac Tristão da Cunha i nazvao ih po sebi - *Ilha de Tristão da Cunha*. Ime se kasnije angliziralo u *Tristan da Cunha*.

## Vanjski linkovi

* Službena stranica
* Tristan da Cunha - najizolovanije ostrvo na svijetu

Nedovršeni članak Tristan da Cunha koji govori o **geografiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Apsorpcija (hemija)

**Apsorpcija** je hemijski i fizički proces pri kojem atomi, molekule ili ioni ulaze u određeni plin, tečnost ili čvrsti materijal, odnosno *upijaju se*. Ovaj pojam treba razlikovati od adsorpcije, s obzirom na to da je riječ o ulasku čestica *unutar* tijela, a ne o njihovom prikupljanju na površini. Općenitiji pojam je *sorpcija*, koja obuhvata oba ova procesa te ionsku razmjenu.

Ako apsorpciju posmatramo kao fizički proces te ako nije prisutan neki drugi fizički ili hemijski proces, tada se može izvući pravilo, poznato kao **Nernstov zakon razdvajanja**:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
*Odnos koncentracija između rastvora u dvije različite faze koje su spojene konstantan je za dati rastvor i date faze.*

Vrijednost konstante KN zavisna je od temperature, a naziva se **koeficijent razdvajanja** (particije).

## Također pogledajte

* Adsorpcija

## Reference

## Vanjski linkovi

*

Nedovršeni članak Apsorpcija (hemija) koji govori o **hemiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Gossypium

| Gossypium |
| --- |
| *Gossypium barbadense* |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Divizija | Magnoliophyta |
| Razred | Magnoliopsida |
| Red | Malvales |
| Porodica | Malvaceae |
| Rod | Gossypium L. |

**Gossypium** je rod biljaka iz porodice *Malvaceae*. Sjeme sadrži 27% ulja. Obradom se dobijaju važna tekstilna vlakna. Biljke od kojih se radi pamuk pripadaju ovom rodu.

Ima dobro razvijen vretenast korijen, urezano lišće, žućkaste cvjetove.

Sjeme pamuka je obraslo vlaknima prosječne dužine oko 30 mm; odvajanjem sjemena, tj. egreniranjem i raznim postupcima prečišćavanja, dobija se važna tekstilna sirovina, među najviše korištenim proizvodom u svijetu, uz ugalj i čelik u svjetskoj trgovini. Najveći proizvođači ove biljke su: SAD, Rusija, Indija, Egipat itd.

Pri klasifikaciji pojednih vrsta pamuka uzima se u obzir:

1. boja, sjaj, količina vlakna i vrsta nečistoće
2. srednja i maksimalna dužima vlakna
3. čvrstoća i finoća vlakna, ravnomjernost i dr.

## Također pogledajte

* Pamuk
# Hidrofilnost

Termit *Schedorhinotermes* se koristi hidrofilnom površinom tijela i krila da se prilijepi na biljke koje naseljava.
**Hidrofilnost** (grčki: υδρο - *hydro* = voda + φιλια - *philia* = ljubav, prijateljstvo) – u hemiji – je sposobnost molekule da se povezuje sa molekulama vode stvaranjem vodikove veze. Hidrofilne molekule su rastvorljive i u drugim polarnim rastvaračima. Ova osobina je važna za funkcioniranje ćelijskih membrana, djelovanje surfaktanata, itd.

Hidrofilne supstance privlače vodu iz vazduha. Među takvima su brojne soli, kao i šećeri. Hidrofilnost je termodinamski povoljno obilježje. Molekule čini rastvorljivim, ne samo u vodi, nego i drugim polarnim rastvaračima. Hidrofilne molekula ili dio molekule je tipski polarna i ima sposobnost formiranja vodikovih veza, što mu omogućava da se lakše rastvara u vodi nego u ulju ili drugim hidrofobnim rastvaračima. Hidrofilne i hidrofobne molekule su također poznate i kao **polarne** i **nepolarne**.

Neke hidrofilne supstance se uopće ne rastvaraju. Ta vrsta smješa se pripada **koloidima**. Sapun, koji je amfifilan jer ima hidrofilnu glavu i hidrofobni rep, što mu omogućava da se rastvara i u vodi i u uljima.

## Također pogledajte

* Hidrofobnost
* Amfifilnost

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*  Merriam-Webster dictionary.
# Natrij-hidroksid

| Natrij-hidroksid |
| --- |
|  |
| Općenito |
| Hemijski spoj | Natrij-hidroksid |
| Druga imena | Soda E524 |
| Molekularna formula | NaOH |
| CAS registarski broj | 1310-73-2 |
| Kratki opis | bijeli kristalni prah |
| Osobine1 |
| Molarna masa | 39,997 g/mol |
| Agregatno stanje | čvrsto |
| Gustoća | 2,13 g/cm3 |
| Tačka topljenja | 322 °C |
| Tačka ključanja | 1388 °C |
| Pritisak pare | 13 Pa pri 618 °C |
| Rastvorljivost | 1260 g/l vode pri 20 °C |
| 1 Gdje god je moguće korištene su SI jedinice. Ako nije drugačije naznačeno, dati podaci vrijede pri standardnim uslovima. |

**Natrij-hidroksid** (poznat i kao **kaustična soda**, **soda**, **natron-soda**) jeste bijeli higroskopni prah sa hemijskom formulom NaOH. U vodi se rastvara razvijajući toplotu te dajući jaku bazu sa pH 14 pri koncentraciji od 1 mol/l. S ugljik dioksidom iz zraka reagira i daje natrij-hidrogenkarbonat te se zbog toga mora skladištiti u zatvorenim spremnicima. Da bi se spriječilo da se natrij-hidroksid veže s vlagom iz zraka, skladišti se zajedno sa sredstvima za isušivanje. Kao jaka baza, istiskuje slabe baze iz njihovih soli.

Svjetska proizvodnja sode 2001. godine iznosila je oko 46 miliona tona.

## Dobijanje

* Reakcijom natrij-karbonata s kalcij-hidroksidom (kaustifikacija) dobija se soda i kalcij-karbonat:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Slabo rastvorivi kalcij-karbonat isfiltrira se te u filtratu ostaje dobro rastvorivi natrij-hidroksid.

* Elektrolizom vodene otopine natrij-hlorida (NaCl):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
* Reakcijom natrija s vodom

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
* U reakciji između acetona i natrij-hipohlorita kao međuprodukt

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
## Upotreba

* Proizvodnja raznih sapuna
* Proizvodnja raznih boja i lakova
* Proizvodnja celuloze iz drveta
* Za finu obradu (merceriziranje) pamuka
* Za pročišćavanje masnoća, ulja i nafte
* U obradi boksita i proizvodnji aluminija
* U sintezi mravlje kiseline
# Latirizam

| Latirizam |
| --- |
| *Zahvaljujući travastom grašku*, akvarel, Francisco Goya, koji prikazuje upotrebu travastog graška kao hrane za gladne, ali i naglašava njegove učinke (osakaćena žena leži na podu) |
| Klasifikacija i vanjski resursi |
| eMedicine | Neurologija.htm med/Neurologija |
| MeSH |  |
| GeneReviews | Lathyrism |

**Latirizam** je neurološka bolest ljudi, koja je uzrokovana unošenjem određenih mahunarki roda *Lathyrus*. Ovaj problem je uglavnom povezan s *Lathyrus sativus* (poznatim i kao "travolisni grašak", grašak, *kesari dal* ili *almorta*) i u manjoj mjeri s *Lathyrus cicera*, *Lathyrus ochrus* i *Lathyrus clymenum*, koji sadrže otrovnu (aminokiselinu) oksalildiaminopropionsku kiselinu (ODAP).

Latirizam koji je posljedica gutanja sjemenki slatkog graška Lathyrus odoratus" često se naziva odoratizmom ili osteolatirizmom, koji je uzrokovan različitim toksinom (beta-aminopropionitrilom) koji utiče na povezivanje kolagena, proteina vezivnih tkiva.

Glutamna kiselina
## Simptomi

Potrošnja velikih količina zrna "Lathyrus" koja sadrže visoke koncentracije glutamata analognog neurotoksinu β-oksalil-L-α, β-diaminopropionskoj kiselini (ODAP, poznat i kao β -  *N* - oksalil-amino-L-alanin ili BOAA) uzrokuje paralizu, čiji simptomi su nedostatak snage ili nemogućnost pomicanja donjih udova, što može uključivati I piramidni trakt proizvodeči znakove oštećenja gornjeg motornog neurona. Toksin također može uzrokovati aneurizmu aorte. Jedinstveni simptom latirizma je atrofija gluteusnog mišića (stražnjica). ODAP je otrov za mitohondrije koji dovodi do viška ćelijskih smrti, posebno u motornim neuronima. Kod djece mogu se dodatno razviti deformacije kostiju i smanjiti razvoj mozga.

## Također pogledajte

* ODAP
* Lathyrus

## Reference

## Vanjski linkovi

* Detection of Toxic Lathyrus sativus flour in Gram Flour
# Serotonin

Struktura serotonina
**Serotonin** ili **5-hidroksi-triptamin** je jedan važan neurotransmiter. Serotonin je hormon zadovoljstva.

## Sinteza

Postupak sinteze serotonina iz triptofana
Nastaje iz aminokiseline triptofan. Najprije dolazi do hidroksilacije triptofana uz pomoć enzima triptofan hidroksilaza. Za ovaj proces važan je tetrahidrobiopterin. Sljedeći korak je dekarboksilacija 5 hidroksi triptofana do serotonina.

## Zastupljenost i uloga

Zastupljen je svuda u ljudskom tijelu, ali najviše u:

1. gastrointestinalnom sistemu u neuroendokrinim ćelijama-oslobađanjem serotonina iz ovih ćelija nastaje osjećaj mučnine i povraćanja-odbrambena reakcija.

2. centralnom nervnom sistemu u (latinski: nucleus raphe magnus) gdje ima uloge u regulisanju sna, REM faza sna. Učestvuje u regulisanju osjećaja sitosti i gladi, i modulisanju bola. Veoma važna uloga je i u izazivanju osjećaja zadovoljstva.

3. trombocitima gdje učestvuje u procesu koagulacije. Serotonin djeluje vazokonstrikotorno.

## Metaboliti

Trodimenzionalni model serotonina
Razgrađuje se dejstvom enzima monoaminooksidaze MAO. Inaktivacijom nastaje produkt 5 hidroksi indol sirćetna kiselina koja se može mjeriti u mokraći. Povećana je kod bolesti-karcinoid, gdje dolazi do tumorske proliferacije neuroendokrinih ćelija gastrointestinalnog trakta. Karcinoid se odlikuje napadima povraćanja, osipa po koži, temperature, halucinacije i drugo.

Iz serotonina se može sintetisati melatonin-hormon epifize (epifiza), koji ima ulogu u inhibiji sekrecije gondotropina iz hipofize i tako odlaže pojavu puberteta.

## Supstance koje sadrže serotonin

Serotonina ima u čokoladi, ali i u mnogim drugim namirnicama: mlijeko, sir, voće, vino.
Također, neke droge npr. ekstazi-MDMA, LSD povećavaju količinu serotonina što izaziva euforiju i zavisnost.

Medikamenti koji povećavaju količinu serotonina (SSRI) se koriste u liječenju depresije.

## Literatura

* Darinka Koraćević, Gordana Bjelaković, Vidosava Đorđević-Biohemija, savremena administracija, medicinski fakultet u Nišu

## Reference

## Vanjski linkovi

* Serotonin bound to proteins u PDB banci proteina
* PsychoTropicalResearch Opsežan pregled o serotonergijskim lijekovima i Serotonin Sindromu.
* Molecule of the Month: Serotonin na Univerzitet Bristol
* 60-Second Psych: No Fair! My Serotonin Level Is Low, Scientific American
* Serotonin Test Interpretation on ClinLab Navigator Arhivirano 1. 2. 2010. na Wayback Machine.
* Tryptophan hydroxylase-2 gene variation influences personality traits and disorders related to emotional dysregulation at the National Center for Biotechnology Information.
# Formaldehid

**Formaldehid** (lat. *acidum formicum*; mravlja kiselina + aldehid) ili **metanal** je najjednostavniji aldehid, HCHO; bezbojan gas oštrog mirisa, jako nadražuje sluznice, topljiv u vodi, taloži bjelančevine. Vodena bezbojna otopina (40%-tna) formaldehida sa metanolom kao stabilizatorom zove se formalin. Proizvodi se katalitičkom oksidacijom metilnog alkohola ili etilena; lahko polimerizira stvarajući ciklički trimer (trioksan) i linearni paraformaldehid. Upotrebljava se kao dezinfekcijsko sredstvo (npr. za raskuživanje prostorija), kao antiseptik (lizoform) i dezodorans, za pravljenje pastila za dezinfekciju grla i usta, zatim kao važna sirovina za proizvodnju mnogih polimernih materijala (bakelit, fenolformaldehidni polimeri i smole, aminoplasti i dr.) i bojila, za proizvodnju eksploziva pentrita, za štavljenje kože, u tekstilnoj industriji (oplemenjivanje svile, očvrščivanje umjetne svile, fiksiranje boja), za proizvodnju sredstava za bijeljenje, u hemijskoj analizi, te za konzerviranje bioloških preparata.
# Toplota

Sunce i Zemlja formiraju primjer procesa grijanja.
Neki dio sunčanog toplotnog zračenja se prelama i zagrijava Zemlju.
U odnosu na Sunce, Zemlja ima mnogo niže temperature i otpušta daleko manje toplotne radijacije natrag na Sunce.
 Toplota ovog procesa može biti određena u neto iznosu prenesene energije u pravcu Sunce - Zemlja), u određenom vremenskom periodu.
**Toplota** – u fizici – je energija koja spontano prolazi između sistema i okoline na neki način, osim kroz rad ili transfer materije. Kada postoji odgovarajući fizički put, toplota teče spontano sa vrelijeg na hladnije tijelo.

Prijenos može biti u kontaktu između izvora i odredišnog tijela, kao u provodljivosti ili zračenjem između udaljenih organa ili provođenjem i zračenjem kroz debeli čvrsti zid ili putem intermedijarnih tjelesnih tečnosti , kao u konvekcijske cirkulacije ili pak kombinacijom nekih od ovih mogućnosti.

Zbog toga što se toplota odnosi na količinu prenesene energije između dva tijela, to nije funkcija stanja bilo kojeg tijela, za razliku od temperature i unutrašnje energije. Umjesto toga, u skladu sa prvim zakonom termodinamike, toplota koja se razmjenjuje tokom nekog procesa doprinosi promjeni unutrašnje energije, a iznos toplote može biti određen ekvivalentnom količinom rada koji će dovesti do iste promjene.

Dok toplota teče spontano od toplog na hladno, moguće je izgraditi toplotne pumpe ili rashladne sisteme, koji ne rade za povećanje razlika od temperature između dva sistema. Nasuprot tome, toplota motora smanjuje postojeće temperaturne razlike na drugom sistemu.

Konvencija o prelazu toplote:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ako je toplota predana sistemu

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 ako je sistem toplotu predao okolini

Historijski, za mjerenje toplote korištene su mnoge jedinice energije. Jedinica zasnovana na standardima u Međunarodni sistem jedinica (SI) je džul (joule, J). Toplota se mjeri njenim uticajem na stanje interakcije tijela, naprimjer, za iznos otapanja leda ili promjene u temperaturi. Kvantifikacija toplote preko promjene temperature tijela naziva se kalorimetrija, a široko se koristi u praksi. U kalorimetriji, toplota je definirana u odnosu na određeno izabrano stanje varijabli sistema, kao što su pritisak ili volumena. Osjetljive toplote uzrokuju promjenu temperaturnim sistemima, napuštajući odabrano stanje varijable nepromijenjenim. Prijenos toplote koja se javlja u konstantnom temperaturnom sistemu, a mijenja stanje varijable, naziva se latentna toplota u odnosu na varijabilnu. Za beskrajne promjene, ukupni transfer inkrementne toplote je onda suma latentne i senzibilne toplote.

## Također pogledajte

* Temperatura
* Toplotna pumpa

## Reference

## Vanjski linkovi

*  Toplota, emisija na BBC
*  Teorija toplote
# Diatomeje

| Diatomeje (*Diatomeae*) |
| --- |
| Raznolikost diatomeja |
| Sistematika |
| Domena | Eukaryota |
| Carstvo | Chromalveolata |
| Koljeno | Heterokontophyta |
| Razred | **Bacillariophyceae** |
| Sinonimi |
| * Diatomea Dumortier, 1821
* Diatomophyceae Rabenhorst, 1864
* Bacillariae Haeckel, 1878
* Bacillariophyta Engler & Gilg, 1919
 |

**Dijatomeje** (lat. *Diatomeae*, *Bacillariophyceae*) su alge kremenjašice iz carstva *Protisti*. Ćelijska membrana im je inkrustrirana (prožeta) kremenom ili silicij dioksidom , a označava se kao frustulum. Ovi jednoćelijski organizmi sastavljeni su od dvije valve (poklopca): gornje (veće) i donje, koje su međusobno bočno vezane pleurom.

## Razmnožavanje

Kremene alge se razmnožavaju vegetativno i spolno. Vegetativnog se odvija tako da se valve razmaknu, protoplazma se podijeli, a zatim i jedro, u procesu mitoze. Obje novonatale ćelije dobiju po jednu roditeljsku valvu, koja postaje gornja ili veća valva, dok manju valvu same obnove. Ovim putem postepeno dolazi do smanjivanja veličine ćelije. Kada to dode do veličine kod koje se ne može dalje dijeliti, nastupa posebni način dijeljenja tzv. auksosporulacija i spolni proces. Auksosporulacija rezultira stvaranjem zigot u vidu velike auksospore koja zatim luči veći oklop. Zapaženo je i spolno razmnožavanje muškim spolnim ćelijama koje imaju po jedan bič. U nepovoljnim uvjetima, stvaraju trajne spore sa tvrdom silificiranom ljušturicom koja kod raznih vrsta ima karakterističe nastavke. Trajne spore padnu na morsko dno gdje mogu preživjeti nepovoljnnu sezonu i uvjete i aktivirati se kada nastupe povoljne okolnosti.

## Ekologija i rasprostranjenje

Diatomeje se hrane autotrofno. Sadrže pigmente hlorofil a i c, karotenoidi i ksantofil (fukoksantin). Proizvod fotosinteze je hrizolaminarin, polimer glukoze.

Procjenjuje se da danas na Zemlji ima oko 100 miliona vrsta algi kremenjašica, koje se razvrstavaju u 250 rodova.

Staništa su im razna: na kopnu, u stajaćim i tekućim vodama, u slobodnoj vodi (plankton) ili na dnu (bentos). Mogu i obrastati potopljene predmete različitog porijekla. Općenito naseljavaju hladnija mora, a u toplijim su ćešće zastupljene u hladnijem dijelu godine.

## Podjela

Prema strukturi ljušturice dijele se na

* *Centricae* – koje imaju zrakastu (radijalnu) strukturu u odnosu na centralnu tačku, i
* *Pennatae* – koje su bilateralno izdužene. Prve su pretežno planktonske dok druge uglavnom bentoske.

Uginuli organizmi, sa ljušturama padaju na dno, gdje se tokom miliona godina na stvara dijatomejska zemlja. Alge kremenjašice upotrebljavaju se za proizvodnju izolacijskih materijala, izradu paste za zube i brušenje metala.

## Također pogledajte

* Alga
* Kremen

## Reference

## Vanjski linkovi