# Hatij

**Hatij** – u geološkoj vremenskoj skali mlađe je od dva doba ili gornja od dvije faze oligocenske epohe. Proteže se u vremenu između 28,1 i 23,03 miliona godina prije sadašnjosti. Hatiju je prethodio rupelij, a iza njega je slijedio akvitanij (najniža faza miocena).

| Epoha | Doba | Vremenski raspon (prije sadašnjosti) |
| --- | --- | --- |
| **Oligocen** | **Hatij** | 28,4 |
| Rupelij | 33,9 |
| **Eocen** | Priabonij | 37,2 |
| Bartonij | 40,4 |
| Lutecij | 48,6 |
| Ipresij | 55,8 |
| **Paleocen** | Tanecij | 58,7 |
| Selandij | 61,7 |
| Danij | 65,5 |

## Stratigrafska definicija

Hatij je u nauku uveo austrijski paleontolog Theodor Fuchs 1894. Imenovao ga je po njemačkom plemenu Hati. Originalni tipski lokalitet bio je u blizini njemačkog grada Kassela.

Baza hatija je izumiranje foraminiferskog roda *Chiloguembelina* (koji je i baza biozone foraminifere P21b). Službeni GSSP za hatij ratificiran je u oktobru 2016.

Vrhunac hatija (koji je baza akvitanijske faze, miocenske serije neogenskog sistema) pri prvoj je pojavi foraminiferske vrste *Paragloborotalia kugleri*, izumiranju krečnjačke nanoplanktonske vrste *Reticulofenestra bisecta* (koja formira bazu nanoplanktonske biozone NN1) i bazi magnetnog C6Cn.2n.

Hatij se poklapa s regionalno korištenim fazama ili zonama, kao što su gornja avernijska evropska sisarska zona (obuhvata paleogensku zonu sisara 30 do 26 i dio 25), gornjogeringijska i donjoarikarijska sisarska zona Sjeverne Amerike. Također se podudara s desidijskom sisarskom zonom Južne Amerike, gornjohsandgolijskom i cijelom tabenbulakijskom sisarskom zonom u Aziji, gornjokiscelijskom i donjoegerijskom paratetiskom etapom u srednjoj i istočnoj Evropi, gornjodžandžukijskim i donjolongfordijskim australijskim regionalnim stadijem, otaičkim, vaitakijskim i dantrunijskim stadijem novozelandske geološke vremenske skale i dijelom zemorijskog kalifornijskog i čikasohejanskog regionalnog stadija na istoku SAD-a.

## Vulkanska aktivnost

Za vrijeme hatija dogodila se najveća poznata pojedinačna vulkanska erupcija: erupcija u kanjonu Fish kaldere La Garita, magnitude 9,2 i VEI-jem 8. Datirana je na 27,51 miliona godina p. n. e.

## Reference

## Dopunska literatura

* Fuchs, T.; **1894**: *Tertiaerfossilien aus den kohlenführenden Miocaenablagerungen der Umgebung von Krapina und Radaboj und über die Stellung der sogenannten "Aquitanischen Stufe"*, Königlich- Ungarische Geologische Anstalt, Mittheilungen und Jahrbuch **10**, str. 163-175.
* Gradstein, F.M.; Ogg, J.G. & Smith, A.G.; **2004**: *A Geologic Time Scale 2004*, Cambridge University Press.
* Lanphere, M.A. & Baadsgaard, H.}}; **2001**: *Precise K–Ar, 40Ar/39Ar, Rb–Sr and U/Pb mineral ages from the 27.5 Ma Fish Canyon Tuff reference standard*, Chemical Geology **175**(3–4), str. 653–671.
* Mason, B.G.; Pyle, D.M. & Oppenheimer, C.; **2004**: *The size and frequency of the largest explosive eruptions on Earth*, Bulletin of Volcanology **66**(8), str. 735–748.

## Vanjski linkovi

* Stratigraphy.org: GeoWhen Database for Chattian Age
* Purdue.edu: ICS subcommission for stratigraphic information − Neogene timescale (including the upper Paleogene) — *by subcommission of International Commission on Stratigraphy – ICS*.
* NorgesNetwork.no: Stratigraphic chart of the Paleogene Period — *Norwegian records of offshore geology and stratigraphy*.