# Umjereno-kontinentalna klima

**Umjereno-kontinentalna klima** (Köppenov prefiks: *D* i treće slovo *a* ili *b*) jeste klimatska regija koju je definirao rusko-njemački klimatolog Wladimir Köppen 1900. godine. Karakteriziraju je izražene sezonske temperaturne razlike, s toplim do vrućim (često vlažnim) ljetima i hladnim zimama, koje u sjevernijim područjima mogu biti vrlo hladne. Padavine su uglavnom ravnomjerno raspoređene tokom godine. Prema temperaturnim kriterijima, srednja temperatura najhladnijeg mjeseca mora biti niža od −3 °C, dok najmanje četiri mjeseca u godini imaju srednju temperaturu jednaku ili višu od 10 °C. Pored toga, područje s ovom klimom ne smije imati stepske ili pustinjske klimatske karakteristike. Podtipovi Dfb, Dwb i Dsb često se označavaju kao hemiborealna klima.

Umjereno-kontinentalna klima se može naći između 40°N i 60°N širine, unutar centralnih i sjeveroistočnih područja Sjeverne Amerike, Evrope, i Azije. Takva klima znatno je rjeđa na južnoj hemisferi, zbog većih prostranstava okeana na tim geografskim širinama i snažnog utjecaja morskih masa. U sjevernoj hemisferi neke od umjereno-kontinentalnih klima, posebno u Skandinaviji, Novoj Škotskoj, i Newfoundlandu su jako pod utjecajem mora, sa relativno svježim ljetima i zimama koje su malo ispod tačke smrzavanja. Malo ekstremnije umjereno-kontinentalne klime koje se nalaze u južnom Sibiru i američkom Srednjem zapadu kombiniraju toplija ljeta i svježije zime u odnosu na primorsku varijantu.

## Definicija

Snježni grad Sapporo, Japan, ima umjereno-kontinentalnu klimu (Köppen: *Dfa*).
Koristeći Köppenovoj klimatskoj podjeli, klima je okarakterisana kao umjereno-kontinentalna kada je temperatura najhladnijeg mjeseca ispod −3 °C (26.6 °F) i trebaju postojati najmanje četiri mjeseca čija je srednja temperatura na ili iznad 10 °C (50 °F). Ove temperature nisu bile proizvoljne. U Evropi, −3 °C (26.6 °F) prosječna temperatura izoterme (linije jednake temperature) bila je blizu južne granice gomilanja snijega. Prosječna temperatura od 10 °C (50.0 °F) je minimalna temperatura potrebna za rast drveća. Široki opsezi temperatura su česti unutar ove klimatske zone.

Drugo slovo u simbolu podjele definira sezonske padavine kiša prema sljedećem:

* *s* : Suho ljeto — najsuhlji mjesec ljeta ima najviše 30 milimetres (1.18 in) padavina kiše i najviše Šablon:Fraction padavina od najvlažnijeg mjeseca zime,
* *w* : Suha zima — najsuhlji mjesec zime ma najviše 1/10 padavina iz najvlažnijeg mjeseca ljeta,
* *f* : Nema izraženih sušnih perioda; klima ne zadovoljava nijedan od prethodna dva kriterija.

Treće slovo opisuje vrućinu ljeta:

* *a* :  Vruće ljeto, najtoplijiprosjek mjeseca iznad 22 °C (71.6 °F),
* *b* :  Svježe ljeto, najtopliji mjesec ispod 22 °C (71.6 °F).

### Povezane padavine

Unutar Sjeverne Amerike, vlaga unutar ovog klimatskog režima isporučuje se iz Meksičkog zaljeva i susjednog zapadnog suptropskog Atlantika.
Padavine su relativno dobro raspoređeno kroz godinu u više područja sa ovom klimom (*f*), dok ostale mogu imati redukciju u zimskim padavinama, a što povećava šanse za zimskom sušom (*w*). Snježne padavine pojavljuju se u svim područjima sa umjereno-kontinentalnom klimom i u više područja su češće nego kiša tokom zime. U mjestima sa dovoljnim zimskim padavinama, snježni pokrivač je često dubok. Većina ljetnih kišnih padavina dešava se tokom oluja s grmljavinom, te u Sjevernoj Americi i Aziji povremeni uragani. Iako su nivoi vlage često visoki u mjestima sa umjereno-kontinentalnom klimom, "umjerena/vlažna" oznaka znači da klima nije dovoljno suha da bi bila označena kao stepska ili pustinjska.

### Vegetacija

Miješana šuma u Vermontu tokom jeseni
Po definiciji, šume napreduju u ovoj klimi. Biomi unutar ovog klimatskog režima uključuju umjerene šume, umjerene pašnjake, umjereno listopadno drveće, umjerene zimzelene šume, i četinare. Unutar vlažnijih područja, mogu se naći smreka, bor, jela, i hrast. Padanje lišća se dešava tokom jeseni.

## Reference

## Vanjski linkovi