Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 15. juni

|  |
| --- |
| * Maj
* **Juni Jul
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 |

**15. juni / lipanj (15. 6)** jest 166. dan godine po gregorijanskom kalendaru (167. u prestupnoj godini). Do kraja godine još je 199 dana.

## Događaji

* 1389 – Vodila se bitka na Kosovu između udružene srpsko-bosanske i osmanlijske vojske.
* 1954 – U Baselu osnovana UEFA (bosanski: Unija evropskih fudbalskih asocijacija).

## Rođeni

### 19. vijek

* 1843 – Edvard Grieg, norveški kompozitor
* 1846 – Leon Biliński, poljski političar i ekonomist

### 20. vijek

* 1914 – Jurij Vladimirovič Andropov, sovjetski političar i državnik
* 1919 – Alberto Sordi, italijanski glumac
* 1927 – Hugo Pratt, italijanski crtač stripova
* 1932 – Mario Cuomo, američki političar, 52. guverner savezne države New York
* 1933 – Sergio Endrigo, italijanski kantautor
* 1943 – Johnny Hallyday, pravog imena Jean-Philippe Smet, francuski rok-muzičar i glumac
* 1946 – Demis Roussos, grčki pjevač
* 1952 – Ljiljana Stjepanović, srbijanska glumica
* 1953 – Meri Cetinić, hrvatska pjevačica
* 1963 – Helen Hunt, američka glumica
* 1964 – Michael Laudrup, danski nogometaš
* 1967 – Pavel Muslimov, ruski biatlonac
* 1969.
	+ Oliver Kahn, njemački nogometni golman
	+ Cédric Pioline, francuski teniser
* 1974 – Merle Viirmaa, estonska biatlonka
* 1986 – Stjepan Hauser, hrvatski violončelist
* 1992 – Mohamed Salah, egipatski nogometaš

## Umrli

### 19. vijek

* 1849 – James Knox Polk, američki političar, 11. predsjednik SAD-a

### 20. vijek

* 1923 – Leon Biliński, poljski političar i ekonomist
* 1938 – Ernst Ludwig Kirchner, njemački slikar i grafičar
* 1996 – Ella Fitzgerald, američka džez pjevačica;

### 21. vijek

* 2023 – Glenda Jackson, britanska glumica i političarka

## Praznici

* Svjetski dan vjetra

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (15. juni), *BBC.co.uk* Arhivirano 13. 6. 2006. na Wayback Machine (en)
* Na današnji dan (15. juni), *nytimes.com* (en)
# Olimpijada

Olimpijski krugovi
**Olimpijada** je u antičkoj Grčkoj bio četverogodišnji period koji je počinjao sa Olimpijskim igrama a završavao se sa početkom sljedećih Olimpijskih igara. Prva Olimpijada je bila između 776. p. n. e. i 772. godine p. n. e.

Od 1896. godine (Prve Olimpijske igre novog vremena) se pojam Olimpijada ponovo počeo koristiti za četverogodišnji period između dvije Olimpijske igre.

Pojam Olimpijada se također (pogrešno) koristi i za same Olimpijske igre.

## Reference
# Kelvin

**Kelvin** (simbol **K**) je SI jedinica za temperaturu, a definiše se kao 1/273,16 dio termodinamičke temperature trojne tačke vode.

Ovakvom definicijom postiglo se da je kelvin jednak Celzijevom stepenu (°C), ali se za vrijednosti izražene u kelvinima podrazumijeva da su na apsolutnoj skali WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ,
dok su vrijednosti u °C na Celzijevoj skali
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , pri čemu vrijedi numerička formula

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
tj. Celzijeva skala više nije definisana preko ledišta i vrelišta vode, iako su njihove vrijednosti (koje se ne mogu tako precizno mjeriti kao trojna tačka) ostale približno na 0 i 100 °C.

Jedinica je dobila ime po Williamu Thomsonu, prvom baronu Kelvinu, zvanom i *lord Kelvin* (1824.-1907. godine).

## Također pogledajte

* Trojna tačka

## Reference

## Vanjski linkovi

*
# Njutn (jedinica)

**Njutn** je jedinica za silu po SI sistemu.

Jedan Njutn
Simbol je N. Sila je vektorska veličina i ona je određena intenzitetom, pravcem, smjerom i napadnom tačkom. Oznaka za silu u fizici je *F*.

Prema Drugom Newtonovom zakonu, silu dobijamo kada pomnožimo masu tijela i ubrzanje koje ta sila daje tijelu, pa je, prema tome, jedinica za silu WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 , a s obzirom na to da je po SI sistemu jedinica njutn, imamo da je:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 .

Možemo reći da je sila od jednog njutna sila koja tijelu mase 1 kg daje konstantno ubrzanje od 1 m/s2.

## Također pogledajte

* SI sistem
* Džul
* Kilopond
* Paskal (jedinica)

## Reference

## Vanjski linkovi

*
# Međunarodni biro za tegove i mjere

BIPM logo
**Međunarodni biro za tegove i mjere** je naziv za *Bureau International des Poids et Mesures* ili *International Bureau of Weights and Measures* (skraćeno **BIPM**). To je organizacija za standarde, jedna od tri organizacije uspostavljene kako bi se održao Internacionalni sistem jedinica (SI) pod uslovima Konvencije o metru.

Nalazi se u Sèvres, Francuska, gdje ima vanteritorijalni status. BIPM je osnovan 20. maja 1875, slijedeći potpisivanje dogovora o metru, sporazuma između 51 države (stanje: august 2008). Zadatak BIPM-a je da osigura jednolikost jedinica za mjerenje širom svijeta i njihovu mogućnost praćenja do Internacionalnog sistema jedinica (SI).

BIPM sprovodi istraživanja vezana za mjere. Organizira i učestvuje u međunarodnim poređenjima nacionalnih standarda mjerenja i sprovodi kalibracije za zemlje članice.

Ostale organizacije koje održavaju SI sistem su:

* Generalna konferencija za tegove i mjere (**CGPM**, *Conférence générale des poids et mesures* ili *General Conference on Weights and Measures*)
* Međunarodni komitet za tegove i mjere (**CIPM**, *Comité international des poids et mesures* ili *International Committee for Weights and Measures*)

## Također pogledajte

* Međunarodna organizacija za standardizaciju

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službena stranica
# Klatno

Prikaz oscilirajućeg klatna
**Njihalo** ili **klatno** u najširem smislu označava predmet koji se njiše. Koristi se u razne svrhe. Tako se tzv. *sekundno klatno* koristi za mjerenje vremena, odnosno podešeno je da jedan njegov njihaj traje jednu sekundu. Prilikom praktične primjene klatna je važno da se vrijeme titranja održi konstantim. U slučajevima kada postoji mogućnost da se ono mijenja zbog promjene temperature, koristi se tzv. *kompenzaciono klatno* koje koristi tzv. bimetalnu traku.

## Također pogledajte

* fizičko klatno
* matematičko klatno
* Foucaultovo klatno

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*  Arhivirano 11. 7. 2015. na Wayback Machine
*
# Geologija

**Geologija** (iz grčkog γῆ, *gē*, i.e. "zemlja" i -λoγία, *-logia*, i.e. "nauka o, govori") je nauka koja se bavi proučavanjem planete Zemlje, stijena i minerala koje je tvore te procesa koji je mijenjaju.

Geologija je prirodna nauka koja se bavi Zemljom i drugim astronomskim objektima, stijenama od kojih se sastoje i procesima kojima se mijenjaju tokom vremena. Moderna geologija značajno preklapa sve druge nauke o Zemlji, uključujući hidrologiju. Integrisana je sa naukom o Zemljinom sistemu i planetarnoj nauci.

Geologija nam daje uvid u historiju Zemlje dajući dokaze za tektoniku ploča, evolucionu historiju, i klimu kakva je vladala u prošlosti. Geologija je važna za istraživanja minerala i njihovu eksploataciju, vodene resurse, razumijevanje prirodnih nesreća u opasnosti, te za pobliže proučavanje klimatskih promjena. Geologija je najbitnija u geotehničkim naukama i jedna je od glavnih nauka.

Ciklus stijena pokazuje odnos između magmatskih, sedimentnih i metamorfnih stijena .
## Geološki materijali

Većina geoloških podataka dolazi iz istraživanja čvrstih Zemljinih materijala. Obično se ti materijali dijele na stijene i nekonsolidovane materijale.

### Stijene

Postoje tri glavna tipa stijena: magmatske, sedimentne, metamorfne. Kada se stijena kristalizuje od otopljene magme onda je to magmatska stijena. Taj kamen se može erodirati i taloižiti te tako dobijamo sedimentne stijene, ili se može usljed pritiska i temperature mijenjati te dobijamo metamorfni. Stijene mogu prelaziti iz jednog u drugi oblik.

Većina istraživanja u geologiji je povezana sa stijenama, jer nam stijene daju najviše podataka o historiji Zemlje.

### Petrologija

## Oblasti ili srodne discipline

## Regionalna geologija

## Također pogledajte

* Petrografija
* Mineralogija
* Geografija
* Zemlja

## Reference

## Vanjski linkovi