Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Godišnje doba

Osvjetljenje Zemlje tokom godine
**Godišnje doba** je period od oko tri mjeseca, koji se svake godini ponavlja u ravnomjernom ritmu. Svako godišnje doba karakterišu posebne klimatske odlike, koje zavise od položaja zemlje naspram suncu, odnosno od položaja sunca na nebeskom svodu. Tradicionalna je podjela na četiri godišnja doba: proljeće (mart, april, maj), ljeto (juni, juli, august), jesen (septembar, oktobar, novembar), zima (decembar, januar, februar). Stari Kinezi poznavali su i peto godišnje doba, tzv. kasno ljeto, prijelazni period između vrelog ljeta i rane jeseni, smješten u dane kasnog augusta i ranog septembra.

## Također pogledajte

* Perzefona

## Reference

## Vanjski linkovi

Nedovršeni članak Godišnje doba koji govori o **geografiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Lunarni kalendar

Pun Mjesec u vedroj noći
**Lunarni kalendar** je baziran na kretanju Mjeseca oko Zemlje tzv. faze.

Kako se Zemlja okreće oko Sunca, tako se oko nje okreće Mjesec. Njegov ciklus, razdijeljen na faze, traje 29,5 dana. Pun Mjesec označava jednu završenu fazu. 12 faza odnosno 12 sinodnih mjeseci čini jednu lunarnu godinu. Lunarni kalendar je sa 354 dana kraći za 11 dana od Sunčevog. Prestupna godina nije fiksno određena, pojavljuje se u napravilnim intervalima.Islamski ili hidžretski kalendar je također lunarni, mjeseci imaju 29 odnosno 30 dana. Nova lunarna godina prolazi u toku od 33 sunčeve godine kroz sva godišnja doba.

Skoro svi lunarni kalendari (Hebrejski, Hinduski) su ustvari luno-solarni kalendari, pošto se moraju podesiti sa sunčevom godinom.

## Također pogledajte

* Islamski kalendar
* Hebrejski kalendar

## Reference
# Hebrejski kalendar

**Hebrejski kalendar** (הלוח העברי) ili **židovski kalendar** je godišnji kalendar koji se koristi u judaizmu. On određuje dane židovskih praznika, prikladne dijelove Tore za javna čitanja, *Yahrzeite* (datume žalovanja za preminulim članovima rodbine), i specifične dnevne psalme koji se čitaju. Koristile su se dva najvažnija oblika kalendara: opservacijski oblik koji se koristio prije uništenja Drugom hrama godine 70. n. e., i temeljen na promatranju mjesečevih mijena, te oblik zasnovan na pravilima koga je prvi opisao Majmonid 1178. godine, a koji je usvojen u prijelaznom periodu između 70. i 1178. godine.

"Moderni" oblik je lunisolarni kalendar temeljen na pravilima, sličan kineskom kalendaru, koji mjeri mjesece definirane prema mjesečevim ciklusima kao i godine mjerene u sunčevim ciklusima, te različit od čisto lunarnog islamskog kalendara i gotovo čisto solarnog gregorijanskog kalendara. S obzirom na oko 11 dana razlike između dvanaest lunarnih mjeseci i jedne solarne godine, kalendar se ponavlja u metoničkim 19-godišnjim ciklusima od 235 lunarnih mjeseci, s dodatnim lunarnim mjesecom koji se dodaje svake dvije ili tri godine, odnosno sedam puta svakih 19 godina. Kako se hebrejski kalendar razvio u oblasti istočno od Mediterana, reference na godišnja doba se odnose na vrijeme i klimu sjeverne hemisfere.

## Također pogledajte

* Islamski kalendar
# Tropi

Podne u tropima, Sunce je gotovo u zenitu
Riječ **tropi** (grč. *tropai heliou* znači "područja okrenuta Suncu") označava jedno klimatsko područje zemlje. Tu spadaju:

* Gledano sa stajališta količine sunčevog zračenja na pojedinim područjima, tropi su područje koje se nalaze između obratnica, odnosno, između 23,5° sjeverne i 23,5° južne geografske širine, i u kojima Sunce najmanje dva puta godišnje dolazi u zenit.

* U odnosu na sistem atmosferskog kruženja, to je područje između dva pojasa visokog pritiskaa koja se nalaze na granicama između suptropskih i tropskog područja visokog pritiska sjeverne i južne zemljine polutke.

* To je područje s obje strane ekvatora koje obilježavaju više dnevne a niže godišnje razlike u temperaturi (godišnji prosjek 25 °C), jer se zbog visoke količine sunčevog zračenja tokom cijele godine ne oblikuju temperaturna godišnja doba.

* Osim toga, to je područje u kojem se dužina dana kreće između 10,5 i 13,5 sati dnevno.

Kao temperaturno razgraničenje između tropa i suptropa prema nekim naučnicima je izoterma na 18 °C, dok je to prema drugima izoterma od 20 °C. Ova se razgraničenja odnose samo na područja vrlo malo iznad razine mora a naziva ih se *toplim tropima*, jer se temperature s porastom nadmorske visine snižavaju. Ta područja se, iako su inače po svim drugim obilježjima dijelovi tropa, nazivaju *hladnim tropima*.

Unutar područja tropa, razlikuju se razna vegetacijska područja. Tako su uz ekvator uvijek vlažna područja s tropskim šumama, pa se prema suptropskim područjima smjenjuju povremeno vlažna područja (tzv. suhi tropi) preko raznih tipova savana pa do tropskih polupustinja i pustinja.

## Također pogledajte

* Ekvator
* Suptropi
* Tropska kišna šuma
# Islandski jezik

| Islandski jezik íslenska |
| --- |
| Države govorenja |  Island |
| Jezička porodica | * **Islandski jezik**
 |
| Broj govornika | 314.000 (2015) |
| Sistem pisanja | Latinica (islandska abeceda) Brailleovo pismo |
| Službeni status |
| Služben u |  Island Nordijsko vijeće |
| Regulator(i) | Institut za islandske studije "Árni Magnússon" (savjetodavno) |
| Jezički kod |
| ISO 639-1 | `is` |
| ISO 639-2 / 5 | `[[ISO639-3:isl ice|isl ice]]` |
| *Glottolog* |  |
| ELP | Islandski jezik |
|  |
| **Također pogledajte:** Jezik | Jezičke porodice | Spisak jezika |

**Islandski jezik** (islandski: *íslenska*) jest skandinavski, germanski jezik indevropskog porijekla koji se pretežno govori na Islandu. Jezik govori približno 320.000 ljudi na Islandu te nekoliko hiljada u dijaspori. Nastao je izoliranim razvojem od jezika Norvežana koji su od 9. stoljeća naseljavali Island. Sadrži znatan broj keltskih elemenata, koje su donijele grupe doseljenika s Britanskih ostrva. U bliskoj je vezi s farskim jezikom; njihovi pisani oblici vrlo su slični, ali u govornom obliku nisu međusobno razumljivi. Nije međusobno razumljiv ni s ostalim kontinentalnim skandinavskim jezicima (danskim, norveškim i švedskim), a još je udaljeniji od dva germanska jezika s najvećim brojem govornika: engleskog i njemačkog.

U nastanku islandskog jezika obično se razlikuju četiri faze: do 12. stoljeća trajala je **arhaična**, od polovine 12. do polovine 14. stoljeća **klasična**, do polovine 16. **srednja**, dok **moderna faza** počinje oko 1540–1550, a jedna od najvažnijih stvari iz tog perioda jest prijevod Biblije iz 1584. (prevodilac je bio Guðbrandur Þorláksson). Spomenici arhaične baze sačuvali su veliki broj staronordijskih elemenata, važnih za uporedno izučavanje germanskih jezika.

Savremeni islandski jezik sačuvao je dosta arhaičnih crta. U deklinaciji imenskih riječi sačuvana su četiri padeža, dva broja i tri roda. Postoji veliki broj nastavaka na glagolske oblike. Karakteristika savremenog islandskog jezika jest da nema gotovo nikakvih posuđenica ni internacionalizama jer se za svaki novi ili uvedeni pojam stvara "čista" islandska riječ.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Opći prikaz islandskog jezika (YouTube) (en)
# Njemački jezik

| Njemački jezik Deutsch, deutsche Sprache |
| --- |
| Regije govorenja | Evropa |
| Države govorenja |  Njemačka  Švicarska  Austrija |
| Jezička porodica | * **Njemački jezik**
 |
| Broj govornika | maternji jezik: oko 120 miliona strani jezik: 28 miliona |
| Službeni status |
| Služben u | EU  Njemačka  Lihtenštajn  Austrija  Luksemburg  Švicarska  Belgija Regionalni ili lokalni službeni jezik u: Danskoj, Italiji, i Poljskoj. (Službeni jezik Namibije do 1990). |
| Regulator(i) | nema oficijelne regulacije |
| Jezički kod |
| ISO 639-1 | `de` |
| ISO 639-2 / 5 | `ger (B) / deu (T)` |
| ISO 639-3 | `deu` |
| *Glottolog* |  |
| ELP | Njemački jezik |
|  |
| **Također pogledajte:** Jezik | Jezičke porodice | Spisak jezika |

**Njemački jezik** (njemački: *Deutsch*) zapadno-germanski jezik indo-evropskog porijekla koji se pretežno govori u centralnoj Evropi. Srodan je engleskom i holandskom jeziku. Sa oko 120 miliona govornika jedan je od najvećih i najvažnijih jezika na svijetu. Njemački jezik je zvanični jezik u šest evropskih zemalja; Austriji, Belgiji, Lihtenštajnu, Luksemburgu, Njemačkoj i Švicarskoj, dok je u Italiji zvaničan samo u pokrajini Trentino-Južni Tirol.

Zemlje u kojima se govori njemački
  1a & zvanični jezik
  Zvanični jezik
  Dosta raširen i/ili nacionalni jezik
  Govori se na regionalnom nivou
## Također pogledajte

* Njemačka književnost

## Reference

## Vanjski linkovi

* Njemačko-bosanski online rječnik
* rjecnik.ba On-line njemačko-bosanski dvosmjerni rječnik (de)
# Sunčani sat

Sunčani sat
**Sunčani sat** je astronomska naprava koja promjenom položaja sunca na nebu pokazuje približno vrijeme. Kao pokazivač služi uglavnom linijska sjena (gnomon) nekog predmeta, šiljka ili slično. Sjena tog predmeta polahko se kreće tokom dana, pokazujući sate koji su skalarno obilježeni na brojčaniku. Raznolikost sunčevih satova ogleda se većinom u različitima oblicima i položajima brojčanika. Najčešća varijanta je uspravni sunčani sat s ravnim i uspravno poredanim ciframa na brojčaniku.

Sunčani satovi u upotrebi su još od antičkih vremena, a sve do početka 19. vijeka bili su osnovni pokazivači vremena, te se pod pojmom *sat* mislilo samo na njih. Početkom 20. vijeka služili su još samo za pokazivanje tačnog vremena u podne, za podešavanje dotad još uvijek nedovoljno preciznih mehaničkih satova. Sunčani satovi danas se koriste samo kao ukras na trgovima ili zgradama. Ako su postavljeni na ispravan način, pokazuju i do 5 minuta tačno.

Prema arheološkim zapisima, najraniji poznati sunčani satovi jesu obelisci (3500. p. n. e) i sjenčani satovi (1500. p. n. e) iz stare egipatske i babilonske astronomije.

## Vanjski linkovi

* (en), Teorija o sunčanim satovima/ na archive.org
* , Uputstvo kako napraviti sunčani sat (hr)/ na zvjezdarnica.hr

## Reference
# Nebeski ekvator

Nebeski ekvator ima ugao od 23.5 stepeni u odnosu na ekliptiku. Slika pokazuje odnos Zemljine ose, njenog nagiba i orbitalne ravni
**Nebeski ekvator** je projekcija Zemljinog ekvatora na prividnoj nebeskoj lopti (kugli). Podijeljen je na sjevernu i južnu nebesku poluloptu. Nebeski ekvator je, prema tome paralelan sa Zemljinim. Polovina ekvatora se nalazi iznad horizonta, a druga polovina ispod. Visina ekvatora je ugao između ekvatorijalne ravni i horizonta. Kada Sunce presiječe nebeski ekvator, ta se tačka naziva ekvinocij (ravnodnevnica).To se događa svakog 21. marta odnosno 23. septembra.

## Također pogledajte

* Galaktički ekvator
* Deklinacija
* Ekliptika
* Rektascenzija

## Reference

## Vanjski linkovi
# Astronomski objekt

Izbor astronomskih tijela i objekata
**Astronomski objekt**, **nebeski objekt**, **zvjezdani objekt** ili **nebesko tijelo** je prirodni fizički entitet, asocijacija ili struktura koja postoji unutar svemira koji se može promatrati. U astronomiji, termini *objekt* i *tijelo* se često koriste naizmjenično. Međutim, **astronomsko tijelo** ili **nebesko tijelo** je jedan, čvrsto vezan, neprekidni entitet, dok je astronomski ili nebeski *objekt* složena, manje kohezivno povezana struktura, koja se može sastojati od više tijela ili čak drugih objekata sa podstrukturama.

Primjeri astronomskih objekata uključuju planetarne sisteme, zvjezdana jata, magline i galaksije, dok su asteroidi, mjeseci, planete i zvezde astronomska tela. Kometa se može identificirati i kao tijelo i kao objekt: to je *tijelo* kada se govori o smrznutom jezgru leda i prašine, a *objekt* kada se opisuje čitava kometa sa svojom difuznom komom i repom.

 Kompozitna slika koja prikazuje okrugli patuljasti planet Cerera; nešto manja, uglavnom okrugla Vesta; i mnogo manji, mnogo kvrgaviji Eros
## Reference