Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Acritarcha

| Acritarcha Vremenski raspon: Arhaik, prije 1.800 miliona godina → proterozoik, prije 90 miliona godina |
| --- |
| *Eisenackidium orientalis*, donji ordovicij, Argentina |
| Sistematika |
| Carstvo | *Incertae sedis* |
| Sinonimi |
| * Hystrichospheres *p.p.*
 |

**Acritarcha** (grč. ákritos = zbrkano, konfuzno, *a kritēs* = nekritično, u smislu arhajsko porijeklo) su organski, a mikrofosili, poznati od prije približno 1.800 milliona godina do danas. Njihova raznolikost odražava glavne ekološke događaje poput pojave predatora i kambrijske eksplozije.

## Definicija

Akritarhi su prvobitno definirani kao kiselinama nerastvorljivi (tj. oni su nekarbonatni, nesilicijski) organski mikrofosili koji se sastoje od središnje šupljine i čija se biološka bliskost ne može sa sigurnošću utvrditi.

Najčešće se sastoje od termički izmenjenih, nerastvorljivih ugljikovih spojeva (kerogen)
Grupa Acritarchi može sadržavati ostatke širokog spektra sasvim različitih vrsta organizama – u rasponu od jaja malih metazoa do spavajućih cisti mnogih vrsta Chlorophyta (zelenih algi). Većina vrsta vjerovatno potiče iz paleozoika, sa različitim fazama životnog ciklusa algi koje su bile pradavne dinoflagelate. Priroda organizama povezanih sa starijim oblicima uglavnom nije dobro shvaćena, iako su mnogi vjerovatno povezani s jednoćelijskim morskim algama. Teorijki, kada njihov biološki izvor (takson) postane poznat, taj se određeni mikrofosil uklanja iz njihove skupine i razvrstava u njegovu odgovarajući takson.

Iako je klasifikacija Acritarcha u taksone potpuno vještačka, nije bez razloga, jer forme taksona pokazuju osobine slične onima originalnih taksona, naprimjer, „eksplozija“ u kambriju i masovno izumiranje na kraju perma.

## Klasifikacija

Acritarcha su najverovatnije bili eukarioti. Dok arheje, bakterije i cijanobakterije (prokarioti) obično proizvode jednostavne fosile vrlo male veličine, eukariotski jednoćelijski fosili su obično veći i složeniji, s vanjskim morfološkim projekcijama i ukrasima poput bodlji i dlaka. koje mogu stvoriti samo eukarioti; kako većina ima vanjske izbočine (npr. dlake, bodlje, debele ćelijske membrane itd.), oni su pretežno eukarioti, iako postoje i jednostavni eukariotski Acritarcha.

## Rodovi

* *Ceratophyton* (Kambrij)
* *Cheleutochroa* (Ordovicij)
* *Coryphidium* (Ordovicij)
* *Dictyosphaera* (Paleoproterozoik)
* *Dongyesphaera* (Paleoproterozoik)
* *Granomarginata* (Kambrij)
* *Introvertocystis* (Kasna kreda)
* *Korilophyton* (Kambrij)
* *Leiosphaeridia* (Paleoproterozoik, perm)
* *Portalites* (Perm)
* *Quadrisporites* (Perm)
* *Satka* (Paleoproterozoik)
* *Tetraporina* (Perm)
* *Vernanimalcula* (Prekambrij)

## Također pogledajte

* Fosil

## Reference

## Vanjski linkovi

* CIMP Subcommission on Acritarchs\* Commission Internationale de Microflore du Paléozoique (CIMP), international commission for Palaeozoic palynology.
* "The Micropalaeontological Society". Arhivirano s originala, 8. 12. 2004. Pristupljeno 24. 2. 2020.
* "The Palynological Society". The American Association of Stratigraphic Palynologists (AASP)
# Huerteales

| Huerteales |
| --- |
| *Perrottetia sandwicensis* |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Divizija | Tracheophyta |
| Razred | Magnoliopsida |
| Red | Huerteales Doweld, 2001 |
| Sinonimi |
| * Dipentodontales C.Y.Wu
* Huerteanae Thorne & Reveal
 |

**Huerteales** je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.

Iimenovan je po rodu *Huertea* iz Južne Amerike i sa Kariba. Opisao ga je A. B. Doweld 2001., sa četiri porodice i ukupno 20-ak vrsta. U redu Huerteales postoji 10 ugroženih vrsta, među kojima 6 od 9 vrsta iz roda *Leptolaena* i četiri od osam vrsta iz roda *Sarcolaena*.

## Porodice

* *Dipentodontaceae* Merr.
* *Gerrardinaceae* M.H. Alford
* *Petenaeaceae* Christenh., M.F. Fay & M.W. Chase
* *Tapisciaceae* Takht.

## Filogenija

.Prema Katalogu života, red Huerteales ima ukupno 28 vrsta. Podaci iz istog izvora dozvoljavaju uspostavu slijedećih kladograma užeg i šireg obuhvata taksonomskih kategosija:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Huerteales** |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Dipentodontaceae |
|   |
|   |
Gerrardinaceae |
|   |
|   |
Petenaeaceae |
|   |
|   |
Tapisciaceae |
|   |

 |
|   |

Šira filogenija prikazana dolje je ona koju su pronašli Worberg i koautori. Monospecifični rodovi predstavljeni su imenima vrsta

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Sapindales |
|   |
|   |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Huerteales  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   | *Petenaea cordata* |
|   |
|   | *Gerrardina* |
|   |

 |
|   |
|   |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   | *Tapiscia sinensis* |
|   |
|   | *Huertea* |
|   |

 |
|   |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   | *Dipentodon sinicus* |
|   |
|   | *Perrottetia* |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

 |
|   |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Brassicales |
|   |
|   |
Malvales |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

## Reference

## Vanjski linkovi
# Albij

| Era **Eratem** | Period **Sistem** | Epoha Serija | Doba **Pod** | Vremenski raspon (milioni godina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mezozoik | Kreda | Gornja / Tardij | Mastrihtij | 72-66 |
| Kampanij | 83,6-72 |
| Santonij | 86,3-83,6 |
| Konijacij | 89,7-86,3 |
| Turonij | 93,9-89,7 |
| Cenomanij | 100,5-93,9 |
| Donja/ Tempranij | **Albij** | 112,9-100,5 |
| Aptij | 126,3-112,9 |
| Baremij | 130,7-126,3 |
| Hoterivij | 133,9-130,7 |
| Valangij | 139,3-133,9 |
| Berijasij | 145-139,3 |
| Jura |  | 201,3 – 145 |
| Trijas |  | 251,9-201,3  |

**Albinij** ili **Albijano** (franc. *Albiona* = koji dolazi iz Alba = Aube u Francuskoj), na geološkoj vrenmenskoj skali, je šesto i posljednje doba ili kat donje krede. Trajao se u rasponu od približno prije 113,0 do 100,5 miliona godina. Slijedio je iza aptija i prethodio cenomaniju, iz gornje krede.
Za ovaj dio krednog sistema, termin albinij predložio je u d'Orbigny, 1842.
Neki od reprezentativnih indikatora albijskog doba su: slojevi fosfata i limolita u Argonneu i Brayu u Francuskoj; Flammenmergel u sjeverno Njemačkoj, ligniti u Utrillasu u Španiji; pješčaničko slojevi Nubije i fredariksburški slojevi u Sjevernoj Americi

## Reference

## Vanjski linkovi

* GeoWhen Database - Albian
* Albian Stage, Cretaceous Period in Hampshire
# Saponin

Hemijska struktura saponina solanina.
**Saponini** (**saponin glikozidi**) su posebna grupa glikozida koji u svom sastavu, pored šećera imaju i triterpenske ili steroidne spojeve, a njihove otopine pri miješanju ili mućenju stvaraju pjenu. Po toj osobini su i imenovani, u 19. stoljeću.

Od saponina se prave pjenasti rastvori za gašenje požara, preparati za pranje osjetljivih tkanina, kao što su svila i vuna, a i kao i šamponi, losioni i drugi slični kozmetički proizvodi. U biljkama se nalaze u sadržaju ćelijskog soka, najviše podzemnih organa, plodova i sjemenima, iako ima i biljaka kod kojih se nalaze u čitavom organizmu.

Prema nešećernom sastojku, zvanom sapogenol, dijele se u dve grupe:

* **steroidni saponini**, npr. fitotoksin solanin;
* **triterpenski saponini** koji su otrovni, imaju sposobnost hemolize.

## Reference

## Vanjski linkovi

*  Saponins in Wine], by ScienceDaily, accessed Sep 9,2003
*  Molecular Expressions Phytochemical Gallery - Saponin]
*  Saponins: Suprising [sic] benefits of desert plants]
*  How to survive the world's worst diet]
*  Quillia Extracts] JECFA Food Additives Series 48
# Alstroemeriaceae

| *Alstroemeriaceae* |
| --- |
| *Alstroemeria aurea* |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Divizija | Tracheophyta |
| Razred | Liliopsida |
| Red | Liliales |
| Porodica | Alstroemeriaceae |

Alstroemeriaceae je porodica cvjetnica iz reda Liliales, sa 254 poznate vrste u četiri roda. Gotovo u potpunosti su porijeklom iz Amerika, od Srednje do južne Južne Amerike. Jedna vrsta roda *Luzuriaga* javlja se na Novom Zelandu, a rod *Drymophila* endemski je za jugoistočnu Australiju.

Rod *Alstroemeria*, obično zvani peruanski ljiljani, popularni su floristički i vrtni cvjetovi. Vrste roda *Bomarea* su loze koje stvaraju grozdove raznobojnih, zvonastih cvjetova.

*Alstroemeria* je imenovan je po švedskom prirodnjaku Clasu Alströmeru.

## Filogenija

*Alstroemerieae* i *Luzuriageae* su sestrinske porodice. Dva plemena dijele vegetativne znakove kao što su habitus loze sa resupinatama listovima. *Colchicaceae* je, pak, sestrinska grupa koju čine *Alstroemerieae* i *Luzuriageae*. Neki rodovi *Colchicaceae*  imaju presavijene listove, kao i *Alstromeriaceae*. U APG sistem klasifikacije, rod *Petermannia* je uključen u *Colchicaceae*.

Ispod je kladogram koji prikazuje odnose između *Alstroemeriaceae* i ostalih porodica unutar reda Liliales.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Liliales** |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Corsiaceae |
|   |
|   |
Campynemataceae |
|   |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Melanthiaceae |
|   |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Petermanniaceae |
|   |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Colchicaceae |
|   |
| Alstroemeriaceae |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Luzuriageae |
|   |
|   |
Alstroemerieae |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

 |
|   |
|   |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Rhipogonaceae |
|   |
|   |
Philesiaceae |
|   |

 |
|   |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Smilacaceae |
|   |
|   |
Liliaceae |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

## Reference

## Vanjski linkovi
# Vanilija

*Vanilla planifolia*
Razne tropske američke loze (nalik na lozu, čokot) iz roda **Vanilija** iz porodice orhideja, posebno *V. planifolia*, uzgajana zbog svojih uskih dugačkih mahuna, iz kojih se dobija materija ukusa vanilije, izvorno iz Meksika.

Etimološki, riječ vanila nastaje iz španske riječi "vainilla", što znači "mala mahuna". Originalno, uzgajali su je srednjoamerički narodi, a španskom osvajaču Hernán Cortésu je pripisano da je upoznao Evropu, kako sa vanilom, tako i sa čokoladom, u 1520tim.

Pokušaji da se vanila uzgoji van Meksika i Centralne Amerike su bili neuspješni, zbog simbiotičke povezanosti čokota tlilxochitl, koji proizvodi vanilinu orhideju, sa lokalnim vrstama Melipona pčele; tako je bilo do 1837. kada je belgijski botaničar Charles François Antoine Morren otkrio ovu činjenicu, i započeo metodu vještačkog oprašivanja biljke.

Metoda je bila finacijski neuspješna, i kao takva, napuštena. U 1841., 12-godišnji francuski rob, Edmond Albius, koji je živio u Île Bourbon, otkrio je da se biljka može oprašivati ručno.

Trenutno postoje tri glavna kultivara vanile, na svjetskom nivou, i svi potiču od vrsta nađenih u Srednjoj Americi, uključujući dijelove današnjeg Meksika. Pojedine vrste rastu na Madagaskaru, Réunionu i drugim tropskim područjima Indijskog okeana. Glavnina vanile je vrste V. planifolia, koja je poznata kao "Madagascar-Bourbon" vanila, koja se proizvodi u malom području Madagaskara, i u Indoneziji.

Vanila je nakon šafrana, drugi najskuplji začin, zbog toga što zahtijeva puno rada, pri uzoju vanila sjemenki. I pored skupoće, veoma je cijenjena zbog svog okusa. Pisac Frederic Rosengarten, Jr. opisuje u svojoj "Knjizi začina", vanilu kao "čistu, mirisnu i nježnu", dok njenu složenu cvjetnu aromu opisuje kao "čudesni buke". Vanila se široko koristi u proizvodnji hrane, proizvodnji parfema i aromaterapiji.
Mahuna ove biljke se nekada zove i zrno vanilije.

## Rasprostranjenost

## Karakteristike

## Hemijski sastav

## Upotreba

## Ostalo

* Ekstrakt arome, ukusa, vanilije, spremljen od sušenih mahuna ove biljke, ili proizveden sintetički.
* U engleskom jeziku se za nešto kaže da je "vanila", ako je bez ukrasa, osnovno i obično. \*Zastarjeli Španski: vainilla, deminutiv od vaina, korice mača (zbog oblika mahune).

## Narodno vjerovanje

## Također pogledajte

* Spisak začina

## Reference

## Vanjski linkovi

*  Arhivirano 25. 2. 2012. na Wayback Machine
*

Nedovršeni članak Vanilija koji govori o **kulinarstvu** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Ipresij

**Ipresij** – na geološkoj vremenskoj skali – je najstarije doba ili najniži stratigrafski stadij eocena. Protezao se u vrijeme između prije 56 i 47,8 miliona godina. Prethodio je tanecijskom dobu (dio paleocena), a slijedi eocensko lutecijsko doba.

Konzistentan je s donjim eocenom.

| Epoha | Doba | Vremenski raspon |
| --- | --- | --- |
| **Oligocen** | Hatij | 28,4 |
| Rupelij | 33,9 |
| **Eocen** | Priabonij | 37,2 |
| Bartonij | 40,4 |
| Lutecij | 48,6 |
| **Ipresij** | 55,8 |
| **Paleocen** | Tanecij | 58,7 |
| Selandij | 61,7 |
| Danij | 65,5 |

## Događaji

Messelski škriljci
Ipresijsko doba započinje tokom bujanja paleocensko-eocenskog toplotnog maksimuma (PETM). furske formacije u Danskoj i Messelskih škriljaca u Njemačkoj iz ovog doba.

## Stratigrafska definicija

U naučnu literaturu, ipresij je uveo belgijski geolog André Hubert Dumont 1850. godine. Imenovan je po flamanskom gradu Ypres u Belgiji (na nizozemskom "Ieper").
Baza njegovog stadija je definirana pri jakoj negativnoj anomaliji u δ13C u PETM-u.

Vrh ipresija (baza lutecija) identificiran je pojavom fosila foraminifera roda *Hantkenina*.

Ipresijski stadij preklapa gornji neustrij i veći dio grauvija mega zone evropskih kopnenih sisara (obuhvata paleogenske zone sisara 7 do 10,), vazačij i donji i srednji bridgerij sjevernoameričko doba kopnenih sisara, kazamajorij južnoameričkog doba kopnenih sisara i bumbanij, većine arshantija azijskog doba kopnenih sisara. Također je kovibilan s gornjom vangririjskom i najnižom joganijskom regionalnom fazom Australije i bulijskim, penutijskim i ulatijskim regionalnim stadijima Kalifornije.

## Reference

## Dopunska literatura

* André Hubert Dumont; 1850: *Rapport sur la carte géologique du Royaume*, Bulletins de l’Académie Royale des Sciences, des Lettres et des Beaux-Arts de Belgique **16** (2), pp. 351–373.
* Dupuis, C.; Aubry, M.; Steurbaut, É; Berggren, W. A.; Ouda, K.; Magioncalda, R.; Cramer, B. S.; Kent, D. V.; Speijer, R. P. & Heilmann-Clausen, C.; 2003: *The Dababiya Quarry Section: Lithostratigraphy, clay mineralogy, geochemistry and paleontology*, Micropaleontology **49** (1), pp. 41–59, ISSN 0026-2803.
* Gradstein, F. M.; Ogg, J. G. & Smith, A. G.; 2004: *A Geologic Time Scale 2004*, Cambridge University Press.
* Steurbaut, É.; 2006: *Ypresian* Arhivirano 18. 2. 2012. na Wayback Machine, Geologica Belgica **9** (1–2), pp. 73–93.

## Vanjski linkovi

* GeoWhen Database – Ypresian
* Paleogene timescale, at the website of the subcommission for stratigraphic information of the ICS
* Stratigraphic chart of the Paleogene, at the website of Norges Network of offshore records of geology and stratigraphy
# Salicaceae

| *Salicaceae* (Porodica vrba) |
| --- |
| *Salix formosa* |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Divizija | Tracheophyta |
| Razred | Magnoliopsida |
| Red | Malpighiales |
| Porodica | Salicaceae Mirb., 1815 |
| Plemena |
| * Abatieae
* Bembicieae
* Flacourtieae
* Homalieae
* Prockieae
* Saliceae
* Samydeae
* Scolopieae
 |
| Sinonimi |
| * Bembiciaceae
* Caseariaceae
* Flacourtiaceae
* Homaliaceae
* Poliothyrsidaceae
* Prockiaceae
* Samydaceae
* Scyphostegiaceae
 |

Salicaceae je porodica **vrba**, cvjetnica iz reda Malpighiales.

Uobičajena porodica (*Salicaceae*  sensu stricto) uključuju vrbe, topole, jasike i pamučno drvo. Nedavne genetičke studije koje je sažela Grupa za filogeniju angiospermi (APG) uveliko su proširile opseg opisa porodice na 56 rodova i oko 1.220 vrsta, uključujući i rod *Scyphostegia* i mnoge bivše *Flacourtiaceae*.

U Cronquistovom sistemu, *Salicaceae* su bile uključene u sopstveni red, sa rodovima *Salix*, *Populus* i *Chosenia*. Sada je prepoznato da je usko povezana s Violaceae i Passifloraceae, a APG porodicu smješta u red Malpighiales.

## Potporodice i rodovi

* **Samydoideae**
	+ *Casearia*
	+ *Euceraea*
	+ *Hecatostemon*
	+ *Irenodendron*
	+ *Laetia*
	+ *Lunania*
	+ *Neoptychocarpus*
	+ *Ophiobotrys*
	+ *Osmelia*
	+ *Pseudosmelia*
	+ *Ryania*
	+ *Samyda*
	+ *Tetrathylacium*
	+ *Trichostephanus*
	+ *Zuelania*
* **Scyphostegioideae**
	+ *Dianyuea*
	+ *Scyphostegia*
* **Salicoideae**
	+ *Abatia* (uključujući *Aphaerema*)
	+ *Ahernia*
	+ *Azara*
	+ *Banara*
	+ *Bartholomaea*
	+ *Bembicia*
	+ *Bennettiodendron*
	+ *Bivinia*
	+ *Byrsanthus*
	+ *Calantica*
	+ *Carrierea*
	+ *Dissomeria*
	+ *Dovyalis*
	+ *Flacourtia*
	+ *Hasseltia*
	+ *Hasseltiopsis*
	+ *Hemiscolopia*
	+ *Homalium*
	+ *Idesia*
	+ *Itoa*
	+ *Lasiochlamys*
	+ *Ludia*
	+ *Macrohasseltia*
	+ *Macrothumia*
	+ *Neopringlea*
	+ *Neosprucea*
	+ *Olmediella*
	+ *Oncoba* sensu stricto
	+ *Pineda*
	+ *Pleuranthodendron*
	+ *Poliothyrsis*
	+ *Populus*
	+ *Prockia*
	+ *Pseudosalix*†
	+ *Pseudoscolopia*
	+ *Salix*
	+ *Scolopia*
	+ *Tisonia*
	+ *Trimeria*
	+ *Xylosma* (uključujući *Priamosia*)

## Reference

## Vanjski linkovi
# Mitrastemon

| *Mitrastemon* |
| --- |
|  |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Divizija | Tracheophyta |
| Razred | Magnoliopsida |
| Red | Ericales |
| Porodica | Mitrastemonaceae Makino |
| Rod | Mitrastemon Makino |
| Sinonimi |
| * *Mitrastemma* Makino
 |

Mitrastemon je malehni rod u zasebnoj porodici *Mitrastemonaceae*, cvjetnica u redu Ericales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Ovaj rod ima samo dvije vrste holoparazita. *Mitrastemon matudae* je u Americi, od Meksika do Kolumbije, a *Mitrastemon yamamotoi* je iz tropske Azije i Japana.

## Taksonomija

Taksonomsko postavljanje roda *Mitrastemon* dugo nije bilo sigurno. Prvobitno je bio smješten u red Rafflesiales, zajedno s drugim biljkama parazitima, ali dugo se sumnjalo da je zapravo polifiletski. U 2004. ustanovljeno je da je rod povezan sa Ericales upoređivanjem njihove mitohondrijske DNK.

Postoji nekoliko ortografskih varijanti naziva *Mitrastemon*, uključujući *Mitrastema* i *Mitrastemma*. Ispravan taksonomski naziv je *Mitrastemon*, čija je upotreba predložena i opravdana u Revealobom članku. and approved by the Nomenclature Committee for Vascular Plants in a subsequent article.<ref> a odobrio ih je Odbor za nomenklaturu vaskularnih biljaka u svom članku.

Vrsta ima cilindrično tijelo, visine od 3 do 7 cm, s gomoljastom osnovom. Tiokom rane faze razvoja pojavljuje se bijelo obojenje, ali, kad se osuši, postaje tamno smeđe.

## Reference

## Vanjski linkovi
# Byblis

| *Byblis* |
| --- |
| *Byblis filifolia* |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Divizija | Tracheophyta |
| Razred | Magnoliopsida |
| Red | Lamiales |
| Porodica | Byblidaceae |
| Rod | Byblis Salisb., 1808 |
|  Rasprostranjenje roda *Byblis* |

Byblis je rod u porodici *Byblidaceae*, cvjetnica iz reda Lamiales,razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.

Biljke ovog roda su mesožderke (karnivorne) kojima odgovara močarno stanište, a u Australiji, gdje su sve zaštićene,, naseljavaju sezonski mokra pješčana tla.

Ovaj rod zimzelenih trajnica uključuje vrste koje su sve, osim jedne, endemi sjeverne i zapadne obale Australije, dok ta (*Byblis liniflora*) raste i na jugu Nove Gvineje.

Prema Katalogu života *Byblis* ima 23 vrste i slijedeći širi kladogram.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ampeliscidae  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Byblis |

|  |  |
| --- | --- |
|   | *Byblis affinis* |
|   |
|   | *Byblis arcticus* |
|   |
|   | *Byblis barbarensis* |
|   |
|   | *Byblis bathyalis* |
|   |
|   | *Byblis brachycephala* |
|   |
|   | *Byblis brevirama* |
|   |
|   | *Byblis crassicornis* |
|   |
|   | *Byblis erythrops* |
|   |
|   | *Byblis frigidis* |
|   |
|   | *Byblis gaimardi* |
|   |
|   | *Byblis longicornis* |
|   |
|   | *Byblis longispina* |
|   |
|   | *Byblis medialis* |
|   |
|   | *Byblis millsi* |
|   |
|   | *Byblis mulleni* |
|   |
|   | *Byblis pearcyi* |
|   |
|   | *Byblis robusta* |
|   |
|   | *Byblis robustus* |
|   |
|   | *Byblis serrata* |
|   |
|   | *Byblis tannerensis* |
|   |

 |
|   |
|   | *Ampelisca* |
|   |
|   | *Byblisoides* |
|   |
|   | *Haploops* |
|   |

 |
|   |

## Galeriija

* Kapsula *Byblis liniflora*
* *Byblis liniflora*
* *Byblis lamelata*
* *Byblis gigantea*
*

## Reference

## Vanjski linkovi
# Adoxaceae

| *Adoxaceae* (Porodica zohvi i čibukovina) |
| --- |
| *Adoxa moschatellina* |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Divizija | Angiospermae |
| Razred | Eudikotiledone |
| Red | Dipsacales |
| Porodica | Adoxaceae |
| Rod | * *Adoxa*
* *Sambucus*
* *Sinadoxa*
* *Tetradoxa*
* *Viburnum*
 |

Adoxaceae je mala porodica cvjetnica iz reda Dipsacales, koja se sada sastoji od pet rodova i oko 150–200 vrsta. Karakteriziraju ih suprotno nazubljeni listovi, maleni peto-, rjeđe četverolatični cvjetovi, sa četiri lapa u cimastim cvatovima i plod koštunica. Po tome su slične mnogim predstavnicima porodice *Cornaceae*.

U starijim klasifikacijama cijela ova porodica bila je dio porodice *Caprifoliaceae*, porodice bršljana. *Adoxa*  je bila prva biljka koja je premještena u ovu novu grupu. Mnogo kasnije, rodovi  *Sambucus* (zohve) i  *Viburnum* dodani su nakon pažljive morfološke analize i biohemijskih svojstava, prema kriterijima Grupe za filogeniju angiosoermi. Dodatni monotipski rod „Sinadoxa“ dodan je na osnovu molekulskih poređenja sa *Adoxa*.

*Adoxa* je mala višegodišnja zeljasta biljka, koja cvjeta rano u proljeće i odumire do nivoa tla ljeti odmah nakon sazrijevanja bobica; listovi su složeni.

Stariji preimjerci su uglavnom grmovi, ali dvije vrste velike zeljaste biljke; svi imaju složene listove. Svi viburnumi su grmovi, s jednostavnim listovima.

## Gallerija

* Listovi i plod *Viburnum davidii*
* Cvjetovi *Sambucus racemosa*
* Cvjetovi *Sambucus nigra*
* Listovii plod *Sambucus canadensis*:
* *Viburnum grandiflorum*

## Također pogledajte

* Zohva

## Reference

## Vanjaki linkovi

* Adoxaceae of Mongolia in FloraGREIF Arhivirano 26. 2. 2012. na Wayback Machine
* Adoxaceae in BoDD – Botanical Dermatology Database