# Histologija

Obojeni histološki uzorak između predmetnog i pokrovnog stakla posmatra se pod svjetlosnim mikroskopom Histološki uzorak za svjetlosnu mikroskopiju
**1** predmetno staklo,
**2** - pokrovno stakalce ,
**3** - obojeni isječak tkiva između *1* i *2*
Mikroskopski izgled histološkog uzorka pluća čovjeka, obojen hematokslin om i eozinom.
**Histologija** (grč. ἱστός – *histos* = tkivo + Λόγος – *logos* = nauka, učenje) je biološka nauka o tkivima, koja ima veoma značajnu primjenu u medicini. U širem smislu, histologija uključuje mikroskopsku anatomiju, ogranak anatomije. Sljedstveno tome, **patohistologija** je nauka patološkim promjena tkiva.

## Primjena histološke analize

Uzorci tkiva se ispituju na dvije osnovne razine presjeka, tj. preparata za mikroskopsku analizu. U tu svrhu, za snalizu pod svjetlosnim mikroskopom pripremaju se obojene sekcije tkiva mikrometarske debljine. Međutim, za pretrage pod elektronskim mikroskopom neophodni su mnogo tanji sekcije, obično oko 0,01-0,5 mikrona.

Histološka ispitivanja u medicini služe za nekoliko svrhe, kao su primjerice:

* rano otkrivanje tumora (npr. čira na biopsiji)
* klasifikacija tumora (benigni / maligni),
* otkrivanje metaboličkih poremećaja i
* parazitskih, bakterijskih, upalnih bolesti,
* pomoć u izboru terapije i još mnogo toga.

U ovakve pretrage uključuju se i odgovarajući podaci morfološke dijagnoze, jer se konačni nalaz kreira na osnovu izgleda i ponašanja pri bojenju tkivnih struktura.

Opća i medicinska histologija, osobito histopatologija obično uključuju metode ispitivanja slijedećih struktura kao što su:

* epitelno tkivo,
* vezivno tkivo,
* masno tkivo,
* hrskavica,
* kosti,
* nervno tkivo,
* mišićno i ostala tkiva.

Specijalna histologija obuhvata i topografsku histologiju (po tjelesnim regijama) tijela, histofiziku, histohemiju i histofiziologiju.

Izvori materijala za histološke pretrage su:

* kirurški uzorci (npr. želuca, crijeva, bubrega), uzorke
* ekscizija (npr. mladež, tetiva, cista) i
* biopsija (npr. želuca, debelog crijeva, dojke, biopsija ostalih tkiva).

Uz pomoć moderne tehnologije, histološka dijagnozu može se kreirati već posmatranjem sitnih komadića tkiva (1–2 mm). Ovi mikro-invazivni metodi su nježno-bezbolni za pacijenta pa se takvi pregledi često obavljaju.

## Historija

### Počeci histologije

Kao osnivač histologiju smatra se Xavier Bichat (1771.-1802.), koji je, bez mikroskopa, u ljudskom tijelu je opisao 21 vrstu tkiva. Pojava prvih patohistoloških analizea se pripisuje Johannesu Mülleru (1801.-1858.), koji je 1838. objavio knjigu o karakteristikama, prirodi i strukturi raka. Kao otac patohistološke analize označen je Rudolf Virchow (1821.-1902.).

Termin **histologija** je, 1819. godine, uveo od anatom Franz Josef Carl Mayer (1787.-1865.), definisan i kao grana pregledne anatomije. pregledane. Od 1830., pod impresijom Vincenta Jaquesa Louisa Chevaliera (1770.-1841.) i njegovog sina Charlesa Louisa Chevaliera (1804-1859.), izraz *mikrotom* je uveden za opremu za parčanje tkiva. Ta firma je, od 1765., u Parizu, proizvodila naučne instrumente.

### Razvoj tehnike bojenja

Malpighi (1628.-1694) je među prvima, pomoću mikroskopa proučavao organe i biljaka i životinja. Henri-Louis Duhamel du Monceau (1700.-1782.) je utvrdio da se životinjske kosti mogu bojiti biljnom bojom vrste *Rubia tinctorum*.
Christian Gottfried Ehrenberg (1838.) koristi karmin za bojenje i mikroskopsko posmatranja protista (tada zvanih infuzorije). Heinrich Göppert i Ferdinand Cohn (1849.) putem bojila uočio protoplazmatska kretanja u biljnim ćelijama. Histološke tehnike bojenja je, oko 1855. , razvio anatom Joseph von Gerlach. On je opisao bojenje jedara u životinjskim ćelijama, pomoći karmina.

Heinrich Wilhelm Waldeyer koristi (1863.) ekstrakt „krvavog drveta“ (*Haematoxylum campechianum*) za proizvodnju *hematoksilina* za bojenje nervnih ćelija. Još jedan važan korak naprijed u ovoj oblasti je bila i upotreba anilinskog bojenja po Paulu Ehrlichu, koji je usavšavao te mogućnosti u periodu od 1879. do 1894. Godine.

## Također pogledajte

* Tkivo
* Citologija
* Patologija

## Reference

## Vanjski linkovi

* HistoNet 2000 - Online interaktivni Atlas
* Histology-online