Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Baza podataka

Relaciona baza
**Baza podataka** (engleski: *database*) jeste uređena grupa podataka pohranjena na sistematski način tako da računarski program može poslati upit bazi podataka na koji ona odgovara. Baze podataka služe za bolju dostupnost i razvrstavanje podataka.

Baza podataka je način organizovanja i pretraživanja uzajamno povezanih podataka. Baza podataka pomaže u organiziranju informacije u logičkom smislu da bi mogli brzo doći do željenih podataka. Ona može sadržavati podatke u raznim oblicima, od jednostavnog teksta (kao e-mail adresa) do kompleksnih struktura koje uključuju sliku, zvuk i sl.

Podaci u bazi se mogu podijeliti na:

1. ulazne podatke - opisuju transakcije realnog sistema,
2. izlazne podatke - odnose se na poruke i izvještaje o stanju realnog sistema,
3. radne zadatke - obuhvataju i ulazne i izlazne podatke.

Jedna od mogućih definicija baze podataka glasi da je to zbirka zapisa pohranjenih u računaru na sistemski način, takav da joj se računarski program može obratiti prilikom odgovaranja na problem. Svaki se zapis za bolji povratak i razvrstavanje obično prepoznaje kao skup elemenata (činjenica) podataka. Predmeti vraćeni u odgovoru na upitnike postaju informacije koje se mogu koristiti za donošenje odluka koje bi inače mogle biti mnogo teže ili nemoguće. Računarski program korišten za upravljanje i ispitivanje baze podataka nazvan je sistem upravljanja bazom podataka (SUBP). Svojstva i dizajn sistema baze podataka uključeni su u proučavanje informatičke nauke.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Stručni blog o bazama podataka
* MySQL RDBMS
* Oracle RDBMS

Nedovršeni članak Baza podataka koji govori o **računarstvu** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Taksonomija

Hijerarhija osam glavnih taksonomskih rangova biološke klasifikacije.
**Taksonomija** (grč. τάξις – *taksis* = red, uređivanje + νόμος – *nomos* = zakon, nauka) ili **taksonomska shema** je praksa i nauka o pojedinačnoj klasifikaciji. Izvorno, termin taksonomija ondnosi se samo na klasifikaciju organizama ili njihovu pojedinačnu klasifikaciju. U širem, općenitijem smislu, ona se može odnositi na klasifikaciju stvari ili koncepata, kao i na principe na kojima se temelji takva klasifikacija. Taksonomija se razlikuje od meronomije koja se bavi klasifikacijom dijelova cjeline.
Mnoge taksonomije imaju hijerarhijsku strukturu, ali to nije uslov. Taksonomija koristi taksonomske jedinice, poznate kao "takson" - taksoni.

## Aplikacije

Wikipedijine kategorije prikazuju taksonomiju, i potpune taksonomske kategorije, koje se mogu dobiti automatski. U 2009., pokazalo se da se ručno izrađena taksonomija, poput one računarskih leksikona poput WordNet, može koristiti za poboljšanje i restrukturiranje taksonomije Wikipedijinih kategorija.
U najširem smislu, taksonomija se takođe odnosi na sheme odnosa koji nisu u hijerarhiji roditelj-dete, kao što su mrežne strukture s. Taksonomije tada može uključivati pojedinačnu, višeroditeljsku djecu, naprimjer, termin "car" (autoobil) može se pojaviti s roditeljima "Vozilo" i "Čelični mehanizmi"; no nekima to samo znači da je 'car' dio nekoliko različitih taksonomija.

Taksonomija bi također mogla biti jednostavno organiziranje vrsta stvari u grupe ili abecedne popise; ovdje je, međutim, rječnički termin prikladniji. U današnjoj upotrebi u upravljanju znanjem, taksonomije se smatraju užim nego ontologija] jer ontologije rabe veći broj različitih odnosa.

Matematički, hijerarhijska taksonomija je stablo strukture, klasifikacija za određeni skup objekata. Nazvan je i hijerarhijski sadržaj. Na vrhu ove strukture nalazi se jedna klasifikacija, korijenski čvor, koja se odnosi na sve objekte. Čvorovi ispod ovog korijena su specifičnije klasifikacije koje se primjenjuju na podskupove ukupnog skupa klasificiranih objekata. Napredak rezonovanja prelazi iz općeg u posebnije.

Suprotno tome, u okviru pravne terminologije, otvoreno-završena kontekstitivna taksonomija – taksonomija drži se samo u odnosu na određeni kontekst. U scenarijima preuzetim iz domena pravna modelira se formalni prikaz otvorene teksture legalnih pojmova, što sugerira različita značenja pojmova „jezgro“ i „penumbra“. Napredak obrazloženja proizlazi iz specifičnog u općenitije.

Taksonomija u biologiji, može se odnositi na:

* naučnu klasifikaciju u biologiji
* bilo koju klasifikaciju ili razvrstavanje.

## Također pogledajte

* Hiponim
* Takson
* Biosistematika

## Reference
# International Standard Serial Number

ISSN kodiran u barkodu EAN-13 s varijantom sekvence 0 i izdanjem broj 5.
**ISSN** (engleski: *International Standard Serial Number*; u prevodu: *Međunarodni standardni serijski broj*) jest jedinstveni broj dug osam brojki koji se koristi za identifikaciju štampanih ili elektronskih periodičnih publikacija. Žurnali objavljeni u oba medija mogu da imaju dva ISSN broja, *print ISSN* (*p-ISSN*) i *elektronski ISSN* (*e-ISSN* ili *eISSN*). ISSN sistem zasnovan je kao ISO međunarodni standard 1971. i objavljen je kao ISO 3297 1975. godine. ISO podkomitet TC 46/SC 9 je odgovoran za standard.

## Format koda

Format ISSN koda je osmocifreni broj, podijeljen crticom u dva četvorocifrena broja. Zadnja brojka, koja može da bude 0–9 ili X, je brojka za provjeru. Naprimjer, ISSN žurnala *Hearing Research* je 0378-5955.

Da bi se izračunala brojka za provjeru, koristi se sljedeći algoritam:

Izračuna se suma prvih sedam cifri ISSN broja pomnoženih njihovom pozicijom u broju, brojeći zdesna, drugim riječima 8, 7, 6, 5, 4, 3, i 2:
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 .
Zatim se ona podijeli po modulu sa 11 i utvrdi ostatak.
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 .
Ako nema ostatka brojka za provjeru je 0, inače se ostatak oduzme od 11 da bi se dobila brojka za provjeru:
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
brojka za provjeru je 5.
X velikim slovom u cifri za provjeru označava 10.
## Također pogledajte

* ISBN

## Reference

## Vanjski linkovi

* *ISSN International Centre*
# Bibcode

Bibcode jest identifikator koji se koristi u više astronomskih sistema podataka za specificiranje referenci. Bibcode je razvijen i koristi se u SIMBAD i NASA/IPAC ekstragalaktičkoj bazi podataka (NED). U današnje vrijeme on ima i širu primjenu, na primjer, u NASA astrofizičkom sistemu podataka. Kod ima fiksnu dužinu od 19 slova ili brojeva sa sledećim formatom

`YYYYJJJJJVVVVMPPPPA`gdje je YYYY četiri broja duga godina reference, a JJJJJ je kod koji označava gdje je reference objavljena. U slučaju članaka u žurnalima, VVVV je broj toma, M je indikator sekcije žurnala gdje je referenca objavljena (e.g., L je sekcija za pisama), PPPP je broj početne strane, i A je prvo slovo prezimena prvog autora. Tačke (.) se koriste za popunjavanje neiskorištenih polja, tako da dužina koda bude fiksna. Ispunjavanje se vrši sa desna u kodu publikacije, a sa lijeva za broj toma i strane.

## Primjeri

| Bibcode | Referenca |
| --- | --- |
| `1974AJ.....79..819H` | Heintz, W. D. (1974). "Astrometric study of four visual binaries". *The Astronomical Journal*. **79**: 819–825. Bibcode:1974AJ.....79..819H. doi:10.1086/111614. |
| `1924MNRAS..84..308E` | Eddington, A. S. (1924). "On the relation between the masses and luminosities of the stars". *Monthly Notices of the Royal Astronomical Society*. **84** (5): 308–332. Bibcode:1924MNRAS..84..308E. doi:10.1093/mnras/84.5.308. |
| `1970ApJ...161L..77K` | Kemp, J. C.; Swedlund, J. B.; Landstreet, J. D.; Angel, J. R. P. (1970). "Discovery of circularly polarized light from a white dwarf". *The Astrophysical Journal Letters*. **161**: L77–L79. Bibcode:1970ApJ...161L..77K. doi:10.1086/180574. |
| `2004PhRvL..93o0801M` | Mukherjee, M.; Kellerbauer, A.; Beck, D.; et al. (2004). "The Mass of 22Mg" (PDF). *Physical Review Letters*. **93** (15): 150801. Bibcode:2004PhRvL..93o0801M. doi:10.1103/PhysRevLett.93.150801. |

## Također pogledajte

* Digitalni identifikator objekta

## Reference
# Semantic Scholar

| Semantic Scholar |
| --- |
| Logo Senantic Scholara |
| Datum osnivanja | novembar 2015. (2015-11) |
| Vrsta | Pretraživač |
| Osnovao | Allenov institut za vještačku inteligenciju |
| Veb-sajt | semanticscholar.org |

**Semantički učenjak** (eng.*Senantic Scholar*) je vještačkom inteligencijom podržani pretraživač za akademske publikacije, razvijen na Allenovom institutu za sve i javno objavljen u novembru 2015. Koristi napretke u obradi prirodnog jezika za pružanje sažetaka naučnih radova.

## Tehnologija

Semantički naučnik nudi sažetak naučne literature u jednoj rečenici. Jedan od njegovih ciljeva bio je rješavanje izazova čitanja brojnih naslova i dugačkih sažetaka na mobilnim uređajima. Također nastoji obezbijediti da tri miliona objavljenih naučnih radova godišnje dopru do čitatelja, jer se procjenjuje da se samo polovina ove literature ikada pročita.

Vještačka inteligencija koristi se za hvatanje suštine rada, generirajući ga tehnikom "apstrakcije". Projekt koristi kombinaciju mašinskog učenje, obrade prirodnog jezika i mašinskog vida za dodavanje sloja semantičke analize tradicijskim metodama analize citiranja i izvlačenje relevantnih podataka, tabela, entiteta i mjesta iz radova.

U usporedbi s Google Scholar i PubMed, semantički naučnik osmišljen je da istakne najvažnije i najuticajnije radove i identificira veze među njima. Svakom radu koji ugošćava Semantic Scholar dodjeljuje se jedinstveni identifikator koji se naziva Semantic Scholar Corpus ID (skraćeni '*S2CID*), naprimjer

Liu, Ying; Gayle, Albert A; Wilder-Smith, Annelies; Rocklöv, Joacim (mart 2020). "The reproductive number of COVID-19 is higher compared to SARS coronavirus". *Journal of Travel Medicine*. **27** (2). doi:10.1093/jtm/taaa021. PMC 7074654. PMID 32052846. 211099356.
Od januara 2018., nakon projekta iz 2017. koji je dodao biomedicinske radove i sažetke tema, korpus Semantički naučnik obuhvatio je više od 40 miliona radova iz informatike i biomedicine. U martu 2018., Doug Raymond, koji je razvio inicijative mašinskog učenja za platformu Amazon Alexa, angažiran je da vodi projekt semantičkog učenjaka. Od avgusta 2019., broj uključenih radova narastao je na više od 173 miliona, na kon dodavanja zapisa Microsoft Academic Graph.

U 2020. godini korisnici Semantičkog naučnika dosegli su sedam miliona mjesečno.

## Također pogledajte

* Analiza citiranja
* Citation index
* Izvlačenje znanja
* Lista akademskih baza podataka i pretraživača
* Scientometrija

## Reference

## Vanjski linkovi

**Lua error in Modul:Wd at line 2660: Funkcija "P6611" ne postoji.**
# Encyclopædia Britannica

| Encyclopædia Britannica |
| --- |
| 15. edicija |
| Autor | Zaključno s 2008. godinom, 4.411 imenovanih autora |
| Ilustrator | Više njih (autor prvobitnih gravura: Andrew Bell) |
| Država | * Ujedinjeno Kraljevstvo (1768–1901)
* SAD (1901–trenutno)
 |
| Jezik | Engleski |
| Izdavač | * Od 1. do 6. edicije (1768–1826): privatni izdavači, npr., Andrew Bell, Archibald Constable i Colin Macfarquhar
* Od 7. do 9. edicije (1827–1901): A & C Black
* Od 10. do 14. edicije (1901–1973): Američke kompanije, uključujući Sears Roebuck i Fondacija "Benton"
* 15. edicija: Fondacija "Benton" i Encyclopædia Britannica, Inc. (kao odvojeno pravno lice, zajedno s Britannica.com Inc.)
 |
| Datum izdanja | 1768–2010 (štampana verzija) |
| Broj stranica | 32.640 (15. edicija, 2010) |
| Teme | Opće |
| ISBN broj | 1-59339-292-3 |

Encyclopædia Britannica ("Britanska enciklopedija" na latinskom) sveobuhvatna je enciklopedija na engleskom jeziku. Njena posljednja štampana, 15. edicija izlazila je od 1985. do 2010. i sadrži 32 toma i 32.640 stranica.

Piše je stotinjak urednika i više od 4.000 saradnika, među kojima je 110 dobitnika Nobelovih nagrada i pet predsjednika Sjedinjenih Američkih Država.

*Britannica* je najstarija enciklopedija na engleskom jeziku koja je još u produkciji. Njena prva edicija izlazila je od 1768. do 1771. u Edinburghu i imala je tri toma. Enciklopedija se povećavala sa svakom sljedećom edicijom: druga je imala deset tomova, a četvrta 20. Njen rastući ugled kao akademskog djela pomogao je da se privuku eminentni saradnici, tako da su 9. i 11. edicija postale egzemplarne enciklopedije po svom akademskom pristupu i stilu pisanja. Počevši od 11. edicije i prelaska u vlasništvo američke kompanije, *Britannica* je pojednostavila i skratila članke kako bi povećala svoju privlačnost sjevernoameričkom tržištu. Godine 1933. postala je prva enciklopedija koja je usvojila "kontinuiranu reviziju", u kojoj se ona kontinuirano ponovo štampa, a svaki članak bude ažuriran u skladu s vremenom. U martu 2012. kompanija Encyclopædia Britannica, Inc. objavila je da više neće izdavati štampane edicije i da će se umjesto toga fokusirati na internetsku verziju.

Petnaesta edicija sastoji se od 12-tomne *Micropædije* s kratkim člancima (općenito s manje od 750 riječi), 17-tomne *Macropædije* s dugim člancima (od dvije do 310 stranica) i jednotomne *Propædije*, tematskog prikaza sadržaja enciklopedije. *Micropædia* je namijenjena za brzo provjeravanje činjenica te da posluži kao vodič za *Macropædiju*; čitaocima se savjetuje da
prouče *Propædiju* kako bi razumjeli tematski kontekst i pronašli detaljnije članke. Tokom 70 godina veličina *Britannike* ostala je konstantna, s približno 40 miliona riječi o pola miliona tema. Iako se od 1901. izdaje u Sjedinjenim Američkim Državama, *Britannica* je najvećim dijelom zadržala britansko spelovanje.

## Reference

## Vanjski linkovi

* *Encyclopædia Britannica*
# Bakteriologija

**Bakteriologija** je nauka o bakterijama. Odjeljak je mikrobiologije koji proučava identifikaciju, klasifikaciju i karakterizaciju bakrerijakih vrsta i nižih taksonomskih kategorija. Osoba koja se bavi bakteriologijom zove se **bakteriolog**.

## Bakteriologija i mikrobiologija

Zbog sličnosti istraživanja nebakterijskih mikroorganizama, kao što su protozoe, gljivice i virusi, bitno je u mikrobiologiji znati diferncirati i protozoologiju, mikologiju i graničnu virusologiju. Uočeno je da se ovi termini nerijetko zamjenjuju i brkaju.
Međutim, bakteriologiju treba distancirati od ostalih nauka o mikroorganizmima.

## Također pogledajte

* Bakterija
* Mikrobiologija

## Reference
# Biogeologija

Pirit
**Biogeologija** je proučavanje interakcija između Zemljine biosfere i litosfere.

Biogeologija ispituje biotičke, hidrološke i kopnene sisteme u međusobnoj vezi kako bi pomogla u razumijevanju klime Zemlje, okeana i drugih efekata na geološke sisteme.

Naprimjer, bakterije su odgovorne za stvaranje nekih minerala kao što je pirit i mogu koncentrirati ekonomski važne metale kao što su kalaj i uranij. Također su odgovorne za hemijski sastav atmosfere, koji utječe na stopu trošenja stijena.

Prije kasnog devonskog perioda bilo je malo biljnog svijeta osim lišajeva i mahovina. U to vrijeme razvile su se velike vaskularne biljke koje su rasle i do 30 m u visinu. One su promijenile atmosferu i izmijenile sastav tla, povećavajući količinu organskog ugljika. To je pomoglo da se spriječi ispiranje tla erozijom.

## Također pogledajte

* Pedologija
* Geobiologija

## Reference

## Vanjski linkovi

* Odsjek za biogeologiju Instituta za paleobiologiju Poljske akademije nauka (pl) (en)
* Američki geofizički savez (AGU) i *Časopis za geofizička istraživanja* (*JGR*) (en)
* *JGR* – Biogeonauke (en)
* Evropski savez za geonauke (EGU) i Biogeonauke (BG) (en)
# Biofizika

**Biološka fizika** ili **biofizika**, je fizika žive materije, na svim nivoima: molekularnom, ćelijskom i nadćelijskom, uključujući biosferu u cjelini. Nastala je na kontaktu biologije, fizike, fizičke hemije i matematike. Pošto proučava žive organizme na različitim nivoima organizovanosti, biofizika je pretežno biološka nauka, ali u punoj mjeri koristi univerzalni karakter osnovnih fizičkih zakona i strogost matematičkih rješenja. Cilj biofizike je, dakle, zasnivanje teorijske biologije, korištenjem zakona fizike i metodologije prirodnih nauka.

Specifičnost žive materije se prvo ispoljava na molekularnom nivou organizacije živog svijeta. Savremena etapa razvoja biofizike je u suštini otpočela sa otkrićem prostorne strukture proteina (Linus Pauling), zatim otkrićem poznate "spirale života" James D. Watsona i Francis Cricka, tj. dvostruke spirale DNK. Dosljedna primjena fizičkih metoda i predstava pri izučavanju nadmolekularnih struktura živog svijeta, dovela je i do otkrića jonske prirode bioelektričnih pojava (Alan Hodgkin, Andrew Huxley). Pokazalo se da ključnu ulogu imaju membrane, i u spoju sa membranama, oksidacije sa fosforilovanjem – osnovnom energosprežnom funkcijom mitohondrija, bakterija i drugih bioloških čestica.

Osnovna su tri pravca u biofizičkim istraživanjima : molekularna biofizika, biofizika ćelije i biofizika složenih sistema.

Naučna polja u okviru kojih se izučava biofizika:

* Biologija i molekularna biologija: regulacija gena, dinamika pojedinačnih proteina, bioenergetika, biomehanika
* Strukturalna biologija: struktura proteina, nukleinske kiseline, lipidi, ugljikohidrati
* Biohemija i hemija: biomolekularne strukture, siRNA i druge
* Računarske nauke: neuronske mreže, biomolekularne i medikamentne baze podataka
* Računarska hemija: simulacija dinamike molekula, molekularni "docking", kvantna hemija
* Bioinformatika: poravnanje sekvenci, poravnanje struktura, predviđanje strukture proteina
* Matematika: teorija mreža i grafova, modeliranje populacije, dinamički sitemi, filogenetika
* Medicina i neuronauka: istraživanje mozga, genska terapija, razumijevanje tumora
* Farmakologija i fiziologija: biomolekularne interakcije, ćelijske membrane, polyketidi
* Fizika: biomolekularna slobodna energija, stohastički procesi
* Kvantna biofizika
* Agronomija
# Citogenetika

**Citogenetika** je difuzno prožimajuća (preklapajuća) nauka u dodirnoj oblasti citologije i genetike.

Ova interdisciplinarna biološka nauka osobito proučava strukturu i funkciju pojedinih ćelijskih organela u pojavama i procesima biloškog nasljeđivanja, na ćelijskoj i individualnoj razini. Primarno je usmjerena na istraživanja morfologije, građe i funkcije hromosoma i njihovih specifičnih garnitura
U međugraničnim područjima, ova mostovna znanost dijeli interesovanje i sa citotaksonomijom i kariologijom.

## Reference

## Također pogledajte

* Genetika
* Citologija
# Dendrologija

**Dendrologija**, (grč. *dendron* – drvo i *logos* - govor, riječ, pojam) je nauka o drvenastim vrstama biljaka, drveća i žbunja. Ona izučava osobine, sistemsko mjesto i značaj pojedinih drvenastih vrsta. Dendrologija ima više pravaca istraživanja i razvoja:

1. Šumarska dendrologija - proučava domaće, samonikle (autohtone, indigene) i strane (alohtone, egzotične) vrste, koje su od značaja u produkciji drveta, za pošumljavanje, šumske kulture, plantaže i zaštitne pojaseve;
2. Hortikulturna dendrologija – izučava vrste koje nalaze primjenu pri ozelenjavanju naselja, parkova, vrtova, drvoreda i sl.;
3. Voćarska dendrologija se bavi drvenastim vrstama zastupljenim u voćnjacima.

Naše planeta Zemlja je bogata drvenastim biljkama. Smatra se da u Evropi ima oko 10.000 drvenastih vrsta. Mnoge od vrsta su unesene iz privrednih, ali i dekorativnih razloga.
Dobro poznavanje dendrologije je temelj mnogih šumskih disciplina, prije svega gajenja šuma, šumskih kultura i plantaža, kao i oplemenjivanja šumskog drveća. U svojim izučavanjima ona se oslanja na botaniku, pedologiju, klimatologiju i neke druge disipline.

## Vanjski linkovi

*
# Epigenetika

Putevi epigenetičkog uticaja na fenotipsko ispoljavanje genetičke informacije i oblikovanje osobina
**Epigenetika** u biologiji, a osobito u genetici proučava **nasljedne** promjene koje **nisu** uzrokovane promjenama DNK sekvence. U manjoj mjeri, epigenetika također opisuje i proučava i stabilnie, dugoročne promjene u transkripcijskom potencijalu ćelije koje nisu nužno nasljedne. Za razliku od „standardne“ genetike, zasnovane na proučavanju strukture i funkcije DNK (genotipa), epigenetika je usmjerena na promjene u ekspresiji gena ili ćelije, koje imaju druge uzroke, što opisuje termin *epizoda*, tj. njen prefiks (grč. επί - *epi* = preko, izvan, oko) + genetika.

Zakrivljenost mišjeg repa zavisi od djelovanja epigenetičkih faktora (metilacijom DNK)
Ogroman značaj faktora unutrašnjeg medija u realizaciji genetičkog koda veoma ilustrativno dokazuje ontogenetska promjenljivost, koja se ostvaruje pri nepromijenjenoj genetičkoj konstituciji (izuzimajući rijetke somatske mutacije). Isti genotip u različitim fazama razvoja ima široko heterogene efekte, koji počivaju na odgovarajućim fiziološko–genetičkim pretpostavkama alohronične regulacije aktivnosti pojedinih genskih lokusa i njihovih funkcionalnih cjelina. Uključivanje, trajanje, balansiranje i gašenje tih aktivnosti su u velikoj mjeri genetički definirani kao i temporalni i tkivni “programi” (u cjelini). Ti unutrašnji faktori su (krajem četvrte decenije prošlog vijeka) označeni kao epigenetički. To su svi procesi koji su u vezi sa ekspresijom i interakcijom genetičkog materijala tokom transkripcije i translacije. Oni mogu djelovati na tri glavne razine:

1. direktna regulacija genske funkcije (“paljenje” i “gašenje”) ili moduliranje sinteze specifičnih proteina,
2. reguliranje ćelijske diferencijacije modifikacijom translacije RNK u proteine i
3. regulacija mikrotopografske distribucije i funkcije proteina. Nauka o tim pojavama i procesima je epigenetika.

* *Epigenotip* je sveukupnost kompleksnog ontogenetskog sistema međuodnosa unutrašnjih razvojnih osnova koje realiziraju adultni organizam. Obuhvata međugenske koakcije i interakcije između gena i spoljnih faktora, što se, u konačnici, ispoljava u individualnom fenotipu.
* *Epifenotip* je skup ispoljavanja svih epigenetičkih kapaciteta koji su pod kontrolom prepoznatljivih ekstranuklearnih citodiferencija i pokazatelj je relativnog učešća epigenetičkih faktora u ukupnom fenotipskom izrazu. Dokazi uticaja ovih faktora na fenotipsko ispoljavanje osobina, uveliko je doprinijelo boljem razumisevanju prirode biološkog nasljeđivanja, uključujući i neke bolesti.

## Reference

## Također pogledajte

* Genetika
# Gerontologija

**Gerontologija** (grč. γέρων – *geron* = stari + -λογία, - *logya* = nauka, znanost, proučavanje) je nauka o biološkim, psihološkim i društvenim procesima i pojavama starenja. Ona se razlikuje od gerijatrije – grane medicine koja proučava bolesti starijih osoba („treće životne dobi“).

Gerontologija uključuje ova i druga istraživanja :

* proces starenja samog po sebi (*biogerontologija);*
* komparacija „normalnog“ bolešću izazvanog starenja;
* efekti starenja stanovništva na društvo, uključujući i fiskalne efekte penzija , prava, osiguranjaživota i zdravlja i planiranje penzioniranja;
* primjenom tih znanja u odgovarajućim politikama i programima, odnosno planiranju vlada ili smještaja u starački dom.

## Biogerontologija

Biogerontologoka je ogranak gerontologije posvećen proučavanju bioloških pojava i procesa starenja. Uključuje biomedicinsku gerontologiju, poznatu i kao eksperimentalna gerontologija. Produženje života je nova pod-disciplina biogerontologoje koji nastoji usporiti, spriječiti, pa čak i preokrenuti starenja ljudi i životinja. Savladavanje uzroka bolesti povezanih sa starenjem je jedan pristup, a usporavanje procesa starenja u osnovi uz pomoć fizičkih vježbi je još jedan. Većina "životnih savetodavaca" vjeruje da se životni vijek ljudski, u 21. Stoljeću, može promijenjati, tj. produžiti.

## Socijalna gerontologija

Socijalna gerontologija je multidisciplinarni pod-polje gerontologije koja se bavi proučavanjem ili radom sa starijim osobama. Socijalna gerontologa mže imati obuku za socijalni rad, uključujući poznavanje procesa starenja, psihologiju, sociologiju, demografiju, gerontologiju ili druge grane društvenih znanosti.

Društvena gerontologa je odgovorni za edukaciju, istraživanje i unapređenje prevencije širih uzroka slabljenja starijih ljudi, dajući informativne prezentacije, objavljivanje knjiga i članaka koji se odnose na starenje stanovništva, proizvodnju relevantnih filmova i televizijskih programai usmjeravanje novih akademski obrazovanih stručnjaka svih razina u stručnim školama i na univerzitetima.

## Reference

## Također pogledajte

* Starenje
* Dugovječnost