Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tipski rod

Ženka kapuljačaste patke (*Anas platyrhynchos*). *Anas* je tipski rod za porodicu Anatidae.
**Tipski rod** – u biološkoj klasifikaciji – posebno u zoologiji, je rod koji definita biološku porodicu, a njegovo ime je korijen imena porodicea.

## Zoološka nomenklatura

Prema Međunarodnom kodeksu zoološke nomenklature,

> Naziv tipa nominalnog taksona porodične grupe je nominalni rod nazvan "tipski rod"; ime porodične grupe zasniva se na tipskom rodu.
>
>
>

Bilo koje ime grupe-porodice mora imati tipski rod (i bilo koje ime grupe-rod mora imati vrste, ali bilo koje ime grupe-vrsta može, ali ne mora imati, jedan ili više primjeraka te vrste). Tipski rod tipa za ime grupe-porodica je također rod koji daje taksonomsku osnovu kojoj se dodaje završni sufiks –*idae* (za porodice).

Primjer: Porodično ime Formicidae ima tipski rod koji se zove *Formica* Linnaeus, 1758.
## Botanička nomenklatura

U botaničkoj nomenklaturi, fraza "tipski rod" opotrebljava se neslućbenounofficially, as a term of c, kao dogovoreni termin. In the Međunarodni kodeka nomenklature algi, gljiva i biljaka (ICN) ne poznaje ovaj status. Kodeks koristi uzorke tipa za redove do porodice, a tipovi su neobvezni za više rangove.

Primjer: *Poa* je tipski rod porodice *Poaceae* i reda Poales, što govori da se imena *Poaceae* i Poales izvode iz generičkog imena *Poa*.
## Također pogledajte

* Tip (biologija)
* Rod
* Tipska vrsta

## Reference
# Amarilis

| Amarilis |
| --- |
| *Hippeastrum Baby* |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Red | Asparagales |
| Porodica | Amaryllidaceae |
| Rod | *Amaryllis* |

**Amarilis** (lat. *Amaryllis nittata*) je lukovičasta biljka porijeklom iz Južne Amerike. Listovi su dugi 40-50 cm, glatki, tamnozeleni. Cvjetovi su krupni, ljekvasti, široko otvoreni, nalaze se na vrhu (2-4) veoma čvrste cvjetne stabljike, duge 60-70 cm. Boja cvjetova može biti crvena, krem, bijela ili dvobojna - prugasta. Biljka cvjeta samo jedanput godišnje.

## Uzgoj

Razmnožava se sjemenom i lukovicama. Ako se razmnožava sjemenom, sjetvu treba vršiti odmah po njegovom sazrijevanju. Sjetva se vrši u drvenim sanducima koji su napunjeni mješavinom listovke, baštenske zemlje i pijeska. Posijano sjeme se drži na toplom mjestu (18-20°). Nakon dvije sedmice sjeme niče i kada se razviju prva dva lista treba izvršiti rasađivanje, staviti ih na polusjenovito mjesto, umjereno zalivati i držati u prostorijama sa temperaturom 12°. Od sjetve sjemena do dobijanja biljke u cvijetu prođe period od 3 do 5 godina. Najčešći način razmnožavanja amarilisa je bočnim lukovicama, kao i dijeljenjem starih lukovica.

Cvjetanje amarilisa zavisi od vremena kada je lukovica počela da se forsira. Najbolje vrijeme je kraj novembra, da bi biljka cvjetala krajem januara. Lukovica (samo jedna) se sadi u saksiju koja mora biti toliko velika da lukovica ne dodiruje njene zidove. Sadi se u mješavinu lisnjače, stajskog đubriva i pijeska, tako da 1/3 lukovice bude pokrivena zemljom. Ovako pripremljenu saksiju treba staviti na toplo i zasjenčeno mjesto, sa ujednačenom temperaturom (18-23°) u trajanju od 3 sedmice. U prvoj sedmici nakon sadnje biljku ne treba zalivati. Nakon 7 do 10 dana, kada izbiju izbojci dužine oko 8 cm, treba početi sa intenzivnijim zalivanjem (svaki drugi dan) i redovnim prihranjivanjem. Za vrijeme cvjetanja zalivati svakog dana. Biljku ne treba držati u jako toploj prostoriji.

Od sredine augusta zalivanje postepeno smanjivati, da bi u septembru potpuno prestali. Lukovica amarilisa treba da miruje od septembra do novembra, jer je mirovanje preduslov da biljka cvjeta. U periodu mirovanja lukovice ne treba zalivati, a kada listovi sasvim požute treba ih odsjeći na 7 cm iznad lukovice i amarilis ostaviti na tamno mjesto (podrum) da miruje. U decembru skinuti gornji sloj zemlje oko lukovice, dodati 2-3 cm svježe zemlje, obilno zaliti i dalje njegovati do cvjetanja.

## Reference
# Zeljasta biljka

Grašak – jednogodišnja zeljasta biljka
Peršun – dvogodišnja zeljasta biljka
Rosopas − višegodišnja zeljasta biljka
Kineski *Iris tectorum* − višegodišnja zeljasta biljka sa rizomom
**Zeljasta biljka** je životni oblik biljaka, koji ne formira sekundarno tkivo, kao što su kambij i felogen) zbog čega nema povećavanja debljine stabla. Stablo im je mehko, sočno i većinom zeleno (pa ima ulogu i u fotosintezi). Nadzemni izdanci ovih biljaka, u područjima s nepovoljnim godišnjim periodima, izumiru na kraju vegetacijske sezone.

Na osnovu trajnosti života, zeljaste biljke dijele se na:

* **jednogodišnje**, koje počinju i završavaju životni ciklus u jednoj vegetacijskoj sezoni (naprimjer grašak, tikva, kukuruz, pšenica);
* **dvogodišnje**, u prvoj godini formiraju listove, rastu i stvaraju rezerve hrane, a u drugoj cvjetaju, plodonose, daju sjeme i uginu (npr. mrkva, peršun, šećerna repa, rotkva, rotkvica, cvekla);
* **višegodišnje zeljaste biljke** ili trajnice, na kraju svake vegetacijske sezone gube izdanke (koji izumiru), a biljke tokom nepovoljnog perioda godine opstaju u obliku pupoljaka iz kojih će se na početku sljedeće vegetacijske sezone formirati novi izdanci; primjeri mogu biti maslačak, djetelina, perunika i ostale biljke sa podzemnim stablima.

## Također pogledajte

* Jednogodišnja biljka
* Hidrofita
* Heliofita

## Reference

## Vanjski linkovi

* USDA Plant Hardiness Zone Map
* Gardening with Perennials Arhivirano 2. 5. 2015. na Wayback Machine
* Edible Aroids Arhivirano 1. 6. 2013. na Wayback Machine
* Plants for a Future
# Višegodišnja biljka

Obični konjogriz (*Cichorium intybus*) zeljasta je višegodišnja biljka
**Višegodišnje biljke** ili **perene** su one koje živi duže od dvije godine. Ovaj termin se upotrebljava kako bi se razlikovale od jednogodišnjih biljaka, ili one koje nemaju sekundarni rast (drveta), a kako bi se razlikovale od drveća i grmlja, koje su isto višegodišnje biljke.

Višegodišnja biljka koja živi više od dvije, a po nekim izvorima, kao biljke koje žive više od tri godine. Izraz (višegodišnji, "kroz godine") često se koristi za razlikovanje zeljastih biljaka i dvogodišnjaka. Izraz se također široko koristi za razlikovanje biljaka s malo ili nimalo drvenastog rasta od drveća i grmlja, koje su i tehnički višegodišnje biljke.

Višegodišnje biljke rastu i/ili cvijetaju u proljeće i ljeto, umiru na jesen i zimu, te se ponovno vrate i ožive idućeg proljeća. Pojedina drveća znaju doseći izuzetnu starost: neki borovi (bristlekonski) i Metuzalem, naprimjer, stari su više od 4500 godina, a kalifornijski mamutovac Predsjednik 3200 godina.

## Također pogledajte

* Zeljasta biljka

## Reference

## Vanjski linkovi

* USDA Plant Hardiness Zone Map
* Gardening with Perennials Arhivirano 2. 5. 2015. na Wayback Machine
* Edible Aroids Arhivirano 1. 6. 2013. na Wayback Machine
* Plants for a Future
# Južna Afrika (regija)

Regija Južna Afrika označena na karti Afrike:
  Južna Afrika (UN-ova subregija)
  Geografska regija
  Južnoafrička zajednica za razvoj (Southern African Development Community - SADC)
**Južna Afrika** predstavlja najjužniju regiju afričkog kontinenta.
U zavisnosti sa kojeg aspekta se ova regija posmatra, postoje različita tumačenja njenih granica, pogotovo sa stanovišta geografije i geopolitike.

## Definicija termina i upotreba

### UN-ova šema geografskih regija i SACU

Prema UN-ovoj podjeli na geografske regije, ovu regiju čini sljedećih 5 država:

* Bocvana
* Južnoafrička Republika
* Lesoto
* Namibija
* Esvatini

Južnoafrička carinska unija (Southern African Customs Union - SACU), formirana 1969. godine, takođe obuhvata 5 država UN-ove subregije Južna Afrika.

### Članice SADC-a

Države koje čine Južnoafričku razvojnu zajednicu (SADC), osnovanu 1980. s ciljem kooperacije između država regije, su:

* Angola
* Bocvana
* Demokratska Republika Kongo
* Lesoto
* Madagaskar
* Malavi
* Mauricijus
* Mozambik
* Namibija
* Sejšeli
* Južnoafrička Republika
* Esvatini
* Tanzanija
* Zambija

### Opća upotreba termina

Ponekad se u ovu regiju ubrajaju sljedeće države:

* Angola - dio koji po UN-ovoj šemi pripada regiji Srednja Afrika
* Komori
* Madagaskar
* Malavi
* Mayotte
* Mauricijus
* Mozambik
* Réunion
* Sejšeli
* Zambija
* Zimbabve – dio regije Istočna Afrika UN-ovoj šemi.

## Geografija

Teren Južne Afrike je raznovrstan, od šumskog područja i pašnjaka do pustinje. U regiji su zastupljena i područja relativno niske nadmorske visine, koja se nalaze u priobalnim područjima kao i planinska područja.

U pogledu prirodnih resursa, regija posjeduje najveće svjetske resurse platine i elemenata iz grupe platine: hrom, vanadij, i kobalta, a poztoje i nalazišta urana, zlata, titana, željeza i dijamanata.

## Također pogledajte

* Subsaharska Afrika

## Privreda

U pogledu privrednih aktivnosti, ova regija se razlikuje od ostatka Afrike. Neki od glavnih izvoznih proizvoda država ove regije su: platina, dijamanti, zlato i uran. Međutim, neki su problemi su zajednički za čitav kontinent. Dok je kolonijalizam ostavio trag u pogledu razvoja tokom historije, današnje siromaštvo, korupcija, i HIV/AIDS-a su neki od najvećih faktora koji ometaju ekonomski razvoj. Potraga za ekonomskom i političkom stabilnošću je važan dio ciljeva država regije. Što se tiče ekonomske snage, Južna Afrika je daleko najrazvijenija država regije. BDP Južne Afrike je mnogo puta veći od ukupnog BDP-a svih ostalih zemalja u regiji.

## Reference
# Monotipski takson

U redu Amborellales, postoji samo jedna porodica, Amborellaceae, sa samo jednim rodom, *Amborella* , a on ima samo jednu vrstu, *Amborella trichopoda*.
*Anodorhynchus hyacinthinus* je monotipska vrsta jer nema niti jednu podvrstu. Međutim, rod *Anodorhynchus* uključuje tri vrste, tj. nije monotipski.
Poodica Cephalotaceae je monotipska zato što ima samo jedan također monotipski rod, *Cephalotus*, sa jednom vrstom, *Cephalotus follicularis*
**Monotipsi takson** – u biologiji – je svaka taksonomska grupa (takson) koji ima samo jednu hijerarhijski nižu kategoriju (taksonomski rang) Ako se i kada prizna takva niža kategorija, od tada, takav takson nadalje se ne smatra monotipskim.

Monotipska vrsta je ona koja mema podvrsta ili nižih infraspecijskih taksona. U razredima i rodovima ponekad se preferiraju termini *unispecijski* ili "monospecijski*.*
U botaničkoj nomenklaturi, **monotipski rod** je rod specijalni slučaj, kada se rod i vrsta simultano opišu.

Nasuprot monotipskom, **oligotipni takson** sadrži više negojednu, ali samo nekoliko subhijerarhijskih taksona.

## Primjeri

Kao što se termin **monotipski** upotrebljava za opisivanje taksona koji uključuje samo jednu potpodjelu, tako se i sadržani takson može odnositi kao monotipski unutar taksona više razine, npr. monotipski rod unutar porodice. Neki primjeri monotipskih grupa su:

* Južnoafrički mravojed je jedina vrsta u redu Tubulidentata.
* U redu Amborellales postoji samo jedna porodica, *Amborellaceae* sa samo jednim rodom,  *Amborella ' ', a u ovom rodu postoji samo jedna vrsta,* Amborella trichopoda
* Porodica Cephalotaceae uključuje samo jedan rod, *Cephalotus* i samo jednu vrstu, *Cephalotus follicularis*.
* *Anodorhynchus hyacinthinus* je monotipska vrsta; nijedna podvrsta nije izdvojena unutar te vrste.
* *Panurus biarmicus* ima nekoliko podvrsta u cijelom svom rasponu, ali pripada rodu *Panurus* koji se, sa sadašnjim znanjem, smatra monotipskim (jedini rod) unutar porodice *Panuridae*.
* *Ozichthys albimaculosus*, riba kardinal s kremastim mrljama, pronađena u tropskoj Australiji i južnoj Novoj Gvineji, monotipska je vrsta roda *Ozichthys*.
* Cvjetnica *Breonadia salicina* jedina je vrsta u monotipskom rodu  *Breonadia* .
* Cvjetnica  *Nandina domestica*  jedina je vrsta u rodu  *Nandina* .
* Uostalom, i vrsta *Homo sapiens* je monotipska u rodu *Homo*, a rod je monotipski u porodici *Hominidae*, jer još nije opisana ni jedna druga priznata recentna vrsta, niti infraspecijska kategorija.

## Također pogledajte

* Taksonomski rang
* Monofilija

## Reference
# JSTOR

**JSTOR** (skraćeno od engleski: *Journal Storage*) jest online sistem za arhiviranje akademskih žurnala, osnovan 1995. On omogućuje institucijama članicama pretragu punog teksta digitalizovanih starijih izdanja za nekoliko stotina dobro poznatih žurnala, koja datiraju od 1665. u slučaju žurnala *Filozofske transakcije Kraljevskog društva*. Članstvo JSTOR-a ima preko 7.000 institucija u 159 zemalja.

JSTOR je originalno osnovala Andrew W. Mellon Foundation, ali je naknadno postao nezavisna, samoodržavajuća neprofitna organizacija sa sjedištima u New Yorku i Ann Arboru, Michigan. Januara 2009. JSTOR je spojen sa -{ITHAKA}-. Ta organizacija je neprofitna organizacija formirana 2003. u cilju pomaganja akademskoj zajednici da u potpunosti iskoristi brz napredak informacionih i mrežnih tehnologija."

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt
# Narcis

| Narcis |
| --- |
|  |
| Sistematika |
| Carstvo | Plantae |
| Divizija | Magnoliophyta |
| Razred | Liliopsida |
| Red | Asparagales |
| Porodica | Amaryllidaceae |
| Rod | Narcissus |

*Narcissus poeticus*
**Narcis** je vrsta cvijeta iz roda *Narcissus*, porijeklom iz Evrope, Sjeverne Amerike i Azije. Narcisa ima oko 26 divljih i nekoliko stotina kultiviranih vrsta.

Na prvom mjestu u gajenju narcisa nalazi se Engleska, zatim Holandija, Danska i Njemačka.

Uglavnom raste na južnoj polulopti,a mali broj vrsta živi i na sjevernoj.

## Etimologija

Postoje dvije teorije o porijeklu imena. Prva je da je cvijet dobio ime po mladiću iz grčke mitologije Narcisu koji je bio opsjednut samim sobom, tako da je jednom prilikom gledajući svoj odraz u bazenu umro od gladi i žeđi sjedeći na rubu bazena, a na mjestu gdje je preminuo izraslo je cvijeće, odnosno narcisi.

Po drugoj teoriji cvijet je dobio ime po svojim narkotičkim svojstvima, i otud naziv narcis (grč. *narke* - gubitak čula, ukočenost).

## Opis

Sve vrste narcisa posjeduju koronu okruženu sa šest cvijetnih listova zvanih perianti koji se spajaju u cijev na kraju cvijeta. Sjemenje je crno, okruglo sa tvrdim omotačem.

Narcisi mogu posjedovati boje identične kod perianta i korone ili mogu varirati u nijansama između perianta i korone. Boje koje se najčešće pojavljuju su nijanse žute, bijele, narandžaste, roza, crvene i zelene.

## Toksicitet

Sve vrste narcisa sadržavaju alkaloidni otrov likorin, najčešće u tučku i listovima.

## Reference

## Vanjski linkovi
# Pleme (biologija)

| Primjer položaja plemena
u biološkoj klasifikaciji |
| --- |
| Sistematika |
| Carstvo | Animalia |
| Koljeno | Chordata |
| Razred | Mammalia |
| Red | Primates |
| (nesvrstani) | podred Anthropoidea - Catarrhini Uskonosni majmuni |
| Natporodica | Hominoidea |
| Porodica | *Hominidae* |
| Rod | Homo Bernard Germain Étienne de la Ville, Comte de Lacépède |
| Pleme: *Hominini*
Potpleme: *Hominina* |

Hijerarhija osam glavnih taksonomskih rangova biološke klasifikacije.
**Pleme** ili **tribus** je taksonomski rang iznad roda, a ispod porodice i podporodice. Ponekad je podijeljeno u potplemena (subtribuse).

U zoologiji, neki primjeri su: plemena *Caprini* (antilope - koze), *Hominini* (hominini), *Bombini* (bumbari), i *Thunnini* (tune). Standardni završetak imena ove kategorije je -ini. Pleme Hominini je, prema nekima, podijeljeno u subplemena u kojem su i *Hominina*, koje uključuje "ljude". Standardni završeak za subtribus je -ina.

U botanici, primjeri uključuju plemena *Acalypheae* i *Hyacintheae*. Standardni završetak za ime botaničkog plemena je -eae. Pleme *Hyacintheae* je podijeljen u subtribuse, uključujući i *Massoniinae*. Standardni završetak za ime botaničkog subplemena je -inae.

## Također pogledajte

* Biološka klasifikacija
* Binomna nomenklatura
* Taksonomija
* Botanika
* Zoologija
* Međunarodni kodeks nomenklature algi, gljiva i biljaka
* Međunarodni kodeks zoološke nomenklature

## Reference

## Vanjski linkovi

* Phylocode
* Načela nomenklature zooloških taksi (taxa)
* Klasifikacija svih živih bića, sa mnogim slikama Arhivirano 13. 3. 2020. na Wayback Machine
* Wikivrste: imenik života
# Florikultura

Maloprodaja u stakleniku pokazuje dio raznolikosti cvjetnica
**Florikultura** ili **uzgoj cvjetnica** je oblast povrtlarstva koja se bavi uzgojem cvjetnica i ukrasnog bilja za vrtove i za cvjećarstvo, a dio je cvjetne industrije. Razvoj novih sorti, putem uzgoja biljaka, ima veliki interes cvjećara.

Florikulturne biljke uključuju sadnice, sobne biljke, cvjetnjačke i lončanice, sječeno kultivirano zelenilo i rezano cvijeće. Za razliku od rasadnih kultura, florikulturne općenito su zeljaste biljke. Prizemne i vrtne biljke sastoje se od mladih cvjetnica (jednogodišnje i višegodišnje biljke) i povrće. Uzgajaju se u staklenicima ili gredicama, u saksiji ili visećim korpama, obično u kontroliranom okruženju, a uglavnom se prodaju za vrtove i uređenje okoliša. Najčešće su i najprodavanije *Pelargonium*, *Geranium*, *Impatiens*, *Petunia*. Mnoge sorte roda *Chrysanthemum* su glavne višegodišnje vrtne biljke u Sjedinjenim Državama.

Cvjetnice se uglavnom prodaju u loncima za unutrašnju upotrebu. Glavne su *Poinsettia*, orhideja, hrizantema i gotove kulture azaleja. Lisnate biljke prodaju se i u loncima i visećim korpama za unutrašnju i dvorišnu upotrebu, uključujući veće primjerke za uređenje ureda, hotela i restorana.

## Također pogledajte

* Floristika
* Cvjetnica

Primjer florikulture: uzgoj kaktusa
## Reference

* Floriculture researchers test pink poinsettias | CALS News Center Floriculture researchers test pink poinsettias | News from the College of Agriculture and Life Sciences
* Floriculture, Nursery - Rural Migration News | Migration Dialogue
* "Floriculture News" (PDF). *No. 64*. The Department of Agriculture, Western Australia. maj 2005. Arhivirano s originala (PDF), 7. 3. 2016. Pristupljeno 17. 9. 2012.

## Vanjski linkovi

* USDA - National Agricultural Statistics Service Floriculture Crops
* University of Florida
* California Cut Flower Commission Arhivirano 13. 5. 2010. na Wayback Machine
* University of Minnesota Florifacts Arhivirano 29. 5. 2023. na Wayback Machine
* North Carolina State University Floriculture Information Center Arhivirano 27. 11. 2016. na Wayback Machine
*
* Cut Flowers and Greens Growers na Curlie
# Binomna nomenklatura

**Binomna nomenklatura** ili **dvojno ime** u biologiji označava službenu metodu imenovanja vrsta. Kao što i sama riječ sugeriše, naučni naziv oblikovan je kombinacijom dva izraza: imena roda i vrste. Pri tome su prihvaćene sljedeće odrednice:

* Naučno ime se ispisuje u kurzivu, kao naprimjer Homo sapiens. Rukom pisani naziv se podcrtava.
* Prvi izraz se prema međunarodnom dogovoru uvijek piše velikim slovom, dok se ime vrste uvijek piše malim početnim slovom, čak i ako je izvedeno iz vlastitog imena, kao naprimjer Canis lupus ili *Anthus hodgsoni*.
* Općeprihvaćeni naziv je obično popraćen naučnim nazivom u zagradi; naprimjer, kineski aligator (*Alligator sinensis*) je ugrožena vrsta."
* Naučni naziv se pri prvoj upotrebi u tekstu ili pri popisivanju više vrsta istoga roda treba pisati u punom obimu. Kasnije se može skratiti korištenjem početnog slova s tačkom umjesto imena roda; naprimjer, *Canis lupus* će biti *C. lupus*. Iznimke su slučajevi kada je skraćeni naziv prerastao u opću upotrebu; naprimjer, bakterija *Escherichia coli* se najčešće navodi kao *E. coli*, a Tyrannosaurus rex je poznatiji po nazivu *T. rex*.
* Skraćenica "*sp.*" (ili "*spec.*") se koristi kada nije poznato pravo naučno ime vrste; naprimjer, *Canis sp.* što označava "vrsta roda Canis". Skraćenica "spp." (množina) zamjenjuje više nepoznatih vrsta, kao naprimjer, *Canis spp.* što označava "više vrsta roda Canis".
* Skraćenica "*cf.*" se koristi kada nije potvrđena identifikacija: naprimjer, *Corvus cf. splendens* označava upitnost vrste.

## Također pogledajte

* Taksonomija
* Biosistematika

## Reference

## Vanjski linkovi

* Curiosities of Biological Nomenclature
* NCBI Taxonomy Database
* Crinan, Alexander, ured. (2007), *Plant Names : A Guide for Horticulturists, Nurserymen, Gardeners and Students* (PDF), Horticultural Taxonomy Group, Royal Botanic Garden Edinburgh, arhivirano s originala (PDF), 27. 9. 2013, pristupljeno 4. 6. 2013
# Korzika

| KorzikaCorse |
| --- |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| Položaj Korzike na karti Položaj Korzike
 |
| Država |  Francuska |
| Glavni grad | Ajaccio
 |
| Službeni jezik | Francuski |
| Upravni oblik | Regija  |
| • Predsjednik reg. vijeća | Gilles Simeoni (Inseme per a Corsica) |
| Zakonodavstvo |   |
| Površina |
| • Ukupno | 8680 km2 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 322120  |
| Veb-sajt | www.corse.fr |

**Korzika** (francuski: *Corse*) jest jedna od 18 administrativnih regija u Francuskoj a sastoji se od dva departmana. Četvrto je po veličini ostrvo u Sredozemnom moru. Korzika po zakonu ima malo veću autonomiju od ostalih regija Francuske. Po podacima iz januara 2013, na Korzici živi nešto više od 320.000 stanovnika.

## Historija

Zbog svoje strateške važnosti u Sredozemlju, Korzika je često bila predmet oružanih sukoba između Francuske i Italije. Republika Genova vladala je Korzikom od 1282. sve do 1755, kad su Korzikanci proglasili nezavisnost. Međutim, ona nije bila dugog vijeka jer je 1768. Francuska osvojila ostrvo. (Genova je u međuvremenu prodala svoja prava nad Korzikom Francuskoj kako bi otplatila dug.) Bitna ličnost u historiji Korzike je Pasquale Paoli, borac za nezavisnost, koji se prvo borio protiv Genove, a poslije i protiv Francuske. Unatoč godinama borbe za slobodu, Korzika nije izborila nezavisnost. Vjerovatno najpoznatiji Korzikanac svih vremena je Napoleon Bonaparte, koji je rođen u Ajacciu.

## Također pogledajte

* Francusko osvajanje Korzike

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt
# Azori

|  |
| --- |
| Autonomna Regija Azori (*Regiao Autónoma dos Açores*) |
|  |
|

|  |
| --- |
| Zastava |

 |
| Glavni grad | Ponta Delgada |
|  |
| Površina | 2.346 km2 |
|  |
| Stanovništvo | 241,763 (2.001) |
|  |
| Vremenska zona | UTC−1 |
|  |

**Azori** (portugalski: *Açores*) ili **Azorska ostrva**, zvanično **Autonomna Regija Azori** (portugalski: *Regiao Autónoma dos Açores*), jest portugalski arhipelag i istoimena autonomna regija u sjevernom Atlantiku. Površina im je 2.34 km2, koji naseljava 243.000 stanovnika. Azori su vulkanskog porijekla i uzdižu se s atlantskog grebena u nizu koji je usmjeren u pravcu sjeverozapad-jugoistok, u dužini od približno 600 km. Ističu se tri grupe, s glavnim ostrvima: Flores i Corvo na sjeverozapadu, Faial, Pico, São Jorge, Graciosa i Terciera u centru, te São Miguel i Santa Maria na jugoistoku.

Reljef je vrlo grebenast i brdovit, klima blaga, uz obilne padavine. Stanovništvo, portugalskog porijekla, živi uglavnom uz obale. Većinom živi od poljoprivrede i stočarstva. Ribarstvo i turizam također su značajni u strukturi lokalne privrede.

Glavna naselja su: Ponta Delgada (na Sao Miguelu), Horta (na Faialu) i Angra do Heroismo (na Terceiri).

## Geografija

Površina ostrva u arhipelagu| Ostrvo | Površina (km2) |
| --- | --- |
| São Miguel | 759 |
| Pico | 446 |
| Terceira | 403 |
| São Jorge | 246 |
| Faial | 173 |
| Flores | 143 |
| Santa Maria | 97 |
| Graciosa | 62 |
| Corvo | 17 |

Arhipelag Azori smješten je na sredini sjeverne hemisfere Atlantskog okeana i prostire se orijentacijom zapad-sjeverozapad, istok i jugoistok (između 36,5–40° sjeverne geografske širine i 24,5–31,5° zapadne dužine. Ostrva Azori nastali su iz Azorske visoravni, područja od 5,8 miliona km2 koja je morfološki naglašena dubinom od 2.000 m.

Geostrukturalno gledajući, Azori su smješteni iznad aktivnog trostrukog spoja između tri velike svjetske tektonske ploče (Sjevernoamerička ploča, Evroazijska ploča i Afrička ploča), položaj koji je do u natnanka mnogih rasjeda i lomova u ovoj regiji Atlantika. Najzapadnija ostrva arhipelaga (Corvo i Flores) smještena su u sjevernoameričkoj ploči, dok su ostala ostrva smještena unutar granica koja dijeli Evroazijsku i Afričku ploču.

## Ostrva

### Zapadna grupa

* Flores
* Corvo

### Srednja grupa

* Terceira
* Graciosa
* São Jorge
* Pico
* Faial

### Istočna grupa

* Santa Maria
* São Miguel

## Galerija

* Panorama ostrva São Miguel
* Karta Azora
* Perspectiva Mount Pico, najviše planine na Azorskim ostrvima i u Portugalu, s ostrva São Jorge

## Također pogledajte

* Madeira

## Reference

## Vanjski linkovi

* Zvanični sajt vlade Autonomne Pokrajine Azori
* Wikimedia Atlas Azora