# Hronologija evolucije života

|  |
| --- |
| Hronologija života |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |
| −4500 —–—–−4000 —–—–−3500 —–—–−3000 —–—–−2500 —–—–−2000 —–—–−1500 —–—–−1000 —–—–−500 —–—–0 — |  Voda Jednoćelijski život Fotosinteza Višećelijski život Biljke Zglavkari MehkušciCvjetoviDinosauri SisariPticePrimatiHadijArhaikProterozoikFanerozoik   |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Nastanak Zemlje |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Najranija voda |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | LUCA |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Najraniji fosili |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Atmosferski kisik |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Spolno razmnožavanje |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Najranije gljive |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Neoproterozojski oksidacijski događaj |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Edijakarska biota |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Kambrijska eksplozija |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Najraniji tetrapodi |

|  |  |
| --- | --- |
| ← | Najraniji hominoidi |

 |
| (miliona godina prije sadašnjosti) |

**Vremenska linija života** ili **hronologija života** predstavlja postojeću naučnu teoriju koja ocrtava glavne događaje tokom razvoja života na Zemlji. Datumi u ovom članku su konsenzusne procjene zasnovane na naučnim dokazima, uglavnom fosilnim, odnosno paleontološkim.
U biologiji, evolucija je svaka promjena kroz uzastopne generacije u nasljednim karakteristikama bioloških populacija. Evolucijski procesi dovode do raznolikosti na svakom nivou biološke organizacije, od carstva do vrsta, i pojedinačnih organizama i molekula, kao što su DNK i proteini. Sličnosti između svih današnjih organizama impliciraju zajedničkog pretka od kojeg su se odvojile sve poznate vrste, žive i izumrle. Više od 99 % svih vrsta koje su ikada živjele (preko pet milijardi) procjenjuje se da su izumrle. Procjene o broju opisanih vrsta na Zemlji kreću se od 10 do 14 miliona, sa oko 1,2 miliona ili 14% dokumentovanih, ostatak još nije opisan. Međutim, izvještaj iz 2016. godine procjenjuje dodatni jedan bilion mikrobnih vrsta, od kojih je opisano samo 0,001%.

Postojala je kontroverza između tradicionalnijih pogleda na stalno povećanje biodiverziteta i novijeg pogleda na cikluse uništenja i diverzifikacije, tako da su određena prošla vremena, poput kambrijske eksplozije, doživjela maksimume raznolikosti nakon čega je uslijedilo naglo smanjenje.

## Izumiranje

Vizuelni prikaz historije života na Zemlji kao spirale
Vrste neprestano izumiru kako se okolina mijenja, kako se organizmi takmiče za ekološke niše i kako genetske mutacije dovode do nastanka novih vrsta od starijih. U dugim, nepravilnim intervalima, Zemljina biosfera trpi katastrofalno izumiranje, masovno izumiranje, often comprising an accumulation of smaller extinction events over a relatively brief period.

Uzrok za prvo poznato masovno izumiranje bio je Veliki oksidacijski događaj prije 2,4 milijarde godina, koji je ubio većinu obligativnih anaeroba na planeti. Istraživači su identificirali pet drugih velikih događaja izumiranja u historiji Zemlje, s procijenjenim gubicima u nastavku:

* Kraj ordovicija: Prije 440 miliona godina, 86% svih vrsta je nestalo, uključujući većinu graptolita
* Kasni devon: prije 375 miliona godina, izgubljeno je 75% vrsta, uključujući većinu trilobita
* Kraj perma, Veliko izumiranje: prije 251 milion godina, izgubljeno je 96% vrsta, uključujući tabularne korale, te većinu drveća i sinapsida
* Kraj trijasa: prije 200 miliona godina, izgubljeno je 80% vrsta, uključujući sve konodonte
* Kraj krede: prije 66 miliona godina, izgubljeno je 76% vrsta, uključujući sve amonite, mosasaure, pleziosaure, pterosaure i neptičje dinosaure

Manja Izumiranja događala su se u periodima između, s nekim razdjelnim periodima i epohama. [Izumiranje u holocenu je još u toku.

Faktori masovnih izumiranja uključuju pomjeranje kontinenata, promjene u atmosferskoj i morskoj hemiji, vulkanizam i druge aspekte formiranja planina, promjene u glacijacijama, promjene u nivou mora i [[udarni događaj]i.

## Detaljna vremenska linija

U ovoj vremenskoj liniji, **Ma** (za *megaannum*) znači "prije milion godina", **ka** (za *kiloannum*) znači "prije hiljadu godina", a **ya** znači "prije mnogo godina".

### Hadejski eon

Mjesec
4540 Ma – 4031 Ma

| Datiranje | Događaj |
| --- | --- |
| 4540 Ma | Planet Zemlja se formira iz krecionog diska, koji se okreće oko mladog Sunca, možda prethodi formiranju organskih spojeva neophodnih za život u okolnom [[protoplanetarni disk| protoplanetarnom disku] kosmičke prašine. |
| 4510 Ma | Prema hipotezi o udaru diva, Mjesec je nastao kada su se Zemlja i pretpostavljena planeta Theia sudarile, šaljući u orbitu mnoštvo mjesečeva koji su se na kraju spojili u naš jedinstveni Mjesec. Mjesečeva gravitacijska sila stabilizirano Zemljina fluktuirajuća osne rotacije, uspostavljajući regularne klimatske uslove koji pogoduju abiogenezi. |
| 4404 Ma | Dokazi o prvoj tekućoj vodi na Zemlji koji su pronađeni u najstarijim poznatim kristalima cirkona. |
| 4280–3770 Ma | Najranija moguća pojava života na Zemlji. |

### Arhajski eon

 Fragment Acasta Gneiss izložen u Muzeju prirodne historije u Beču
 cijanobakterijskol-algni sloj, slano jezero na obali Bijelog mora.
*Halobacterium* sp. soj NRC-1
4031 Ma – 2500 Ma

| Datiranje | Događaj |
| --- | --- |
| 4100 Ma | Najranije moguće očuvanje biogenog ugljika. |
| 4100–3800 Ma | Kasno teško bombardiranje (LHB): produžena baraža meteoroida udar na unutrašnje planete. Toplotni fluks od široko rasprostranjene hidrotermalne aktivnosti tokom LHB-a možda je pomogao abiogenezi i ranoj diversifikaciji života. Mogući ostaci biotičkog života pronađeni su u stijenama starim 4,1 milijardu godina u Zapadnoj Australiji. |
| 4000 Ma | Formiranje zelenog kamenog pojasa Acasta Gneiss kratona Slava na sjeverozapadu Kanade – najstarijeg poznatog kamenog pojasa. |
| 3900–2500 Ma | Pojavljuju se ćelije koje podsjećaju na prokariote. Vjeruje se da su ovi prvi organizmi bili hemoautotrofi, koristeći ugljik-dioksid kao izvor ugljika i oksidirajuće neorganske materijale za ekstrakciju energije. |
| 3800 Ma | Formiranje zelenog kamenog pojasa kompleksa Isua u zapadnom Grenlandu, čije izotopske frekvencije ukazuju na prisustvo života. Najraniji dokazi o životu na Zemlji uključuju: 3,8 milijardi godina star biogeni hematit u formaciji željeza s trakama u zelenom kamenom pojasu Nuvvuagittuq u Kanadi; grafit u 3,7 milijardi godina starim metasedimentnim stijenama u zapadnom Grenlandu; i mikrobns podloga fosila u 3,48 milijardi godina starom pješčaru u Zapadnoj Australiji. |
| 3800–3500 Ma | Posljednji univerzalni zajednički predak (LUCA): podjela između bakterija i archaea.
Bakterije razvijaju primitivnu fotosintezu, koja u početku nije proizvodila kisik. Ovi organizmi koriste protonski gradijent za generiranje adenozin-trifosfata (ATP-a), mehanizam koji koriste gotovo svi kasniji organizmi. |
| 3000 Ma | Fotosintetizirajuće cijanobakterije koristeći vodu kao redukcijsko sredstvo i proizvodeći kisik kao otpadni produkt. Slobodni kisik u početku oksidira otopljeno željezo u okeanima, stvarajući željeznu rudu. Koncentracija kisika u atmosferi polako raste, trujući mnoge bakterije i na kraju izazivajući Veliki događaj oksigenacije. |
| 2800 Ma | Najstariji dokazi o mikrobnom životu na kopnu u obliku paleosola, bogatih organskom materijom, efemernih bara i aluvijskih sekvenci, od kojih neke sadrže mikrofosile. |

### Proterozojski eon

 Detalj eukariotskog endomembranskog sistema i njegovih komponenti
*Blepharisma japonicum*, slobodnoživuća trepljasta protozoa. *Dickinsonia costata*, ikonski ediakaranski organizam, pokazuje karakterističan prošiveni izgled ediakaranakih enigmata.
2500 miliona – 539 miliona. Sadrži ere Paleoproterozoik, Mezoproterozoik i Neoproterozoik.

| Datiranje | Događaj |
| --- | --- |
| 2.500 Ma | Veliki oksidacijski događaj izazvan fotosintetskim kisikom cijanobakterija. Početak tektonike ploča sa starom morskom korom dovoljno gustom za subdukciju. |
| 2.400 Ma | Mogući dokazi o kopnim gljivama iz molekula |
| 2,023 Ma | Formiranje Vredefortne udarne strukture, jedne od najvećih i najstarijih verifikovanih udarnih struktura na Zemlji. Procjenjuje se da je krater bio u prečniku između 170 i 300 km kada se prvi put formirala. |
| Do 1.850 Ma | Eukariotske ćelije, koje sadrže membranski vezane organele s različitim funkcijama, vjerovatno izvedene iz prokariota koji su se međusobno progutali putem fagocitoza. (Vidi Simbiogeneza i Endosimbiont). Bakterijski virusi (bakteriofagi) pojavljuju se prije ili ubrzo nakon divergencije prokariotskih i eukariotskih linija. Crveni slojevi pokazuju oksidirajuću atmosferu, koja pogoduje širenju eukariotskog života. |
| 1.500 Ma | Volynski biota, zbirka izuzetno dobro očuvanih mikrofosila s različitim morfologijama. |
| 1.300 Ma | Najranije kopnene gljive. |
| Do 1.200 Ma | Mejoza i spollno razmnožavanje kod jednoćelijskih eukariota, moguće čak i kod zajedničkog pretka svih eukariota ili po RNK-svijetu. Spolno razmnožavanje je možda povećalo stopu evolucije. |
| Do 1.000 Ma | Prvi [[eukarioti[[ koji nisu morski organizmi preselili su se na kopno. Bili su fotosintetski i višečelijski, što ukazuje na to da su se biljke razvile mnogo ranije nego što se prvobitno mislilo. |
| 750 Ma | Početak evolucija životinja. |
| 720–630 Ma | Moguće globalno zaleđivanje što je povećalo atmosferski kisik i smanjilo ugljik-dioksid, a bilo je ili „uzrokovano“ evolucijom kopnenih biljaka or *resulted* in it. Opinion is divided on whether it increased or decreased biodiversity or the rate of evolution. |
| 600 Ma | Akumulacija atmosferskog kisika omogućava formiranje ozonskog omotača. Previous land-based life would probably have required other chemicals to attenuate ultraviolet radiation. |
| 580–542 Ma | Ediacaranska biota, prvi veliki, složeni vodeni višećelijski organizmi. |
| 580–500 Ma | Kambrijska eksplozija: pojavljuje se većina modernih životinjskih koljeno. |
| 550–540 Ma | Ctenophora (češljaste meduze), Porifera (sponges), Anthozoa (korali i morski kzinovi (anemone), *Ikaria wariootia* (rana Bilateria). |

### Fanerozojski eon

539 Ma – sadašnjost
Fanerozoik eon (grčki: period dobro prikazanog života) označava pojavu u fosilnim zapisima obilnih organizama koji formiraju ljušture i/ili ostavljaju tragove. Podijeljen je u tri ere, paleozoik, mezozoik i kenozoik, s glavnim masovnim izumiranjem na tačkama podjele.

#### Paleozoik

538,8 miliona – 251,9 miliona i sadrži periode kambrij, ordovicij, silur, devon, karbon i perm.

 Sa samo nekoliko vrsta koje su preživjele danas, Nautiloidi su cvjetali tokom ranog paleozoika, od kasnog kambrija, gdje su predstavljali glavne grabežljive životinje.
*Haikouichthys*, ribe bez vilice, popularizirana je kao jedna od najranijih riba i vjerovatno bazni hordat ili bazni kranijat.
Paprati se prvi put pojavljuju u fosilnim zapisima prije otprilike 360 miliona godina, u kasnom devonskom periodu.
Synapsida kao što su *Dimetrodon* bili su najveći kopneni kičmenjaci u Permskom periodu, prije 299 do 251 miliona godina.

| Datieanje | Događaj |
| --- | --- |
| 535 Ma | Velika diverzifikacija živih bića u okeanima: člankonošci (npr. trilobiti, rakovi), hordati, bodljokožci, mehkušci, brahiopodi, foraminifere, radiolarije, itd. |
| 530 Ma | Prvi poznati otisci stopala na kopnu datiraju iz prije 530 miliona godina. |
| 520 Ma | Najraniji graptoliti. |
| 511 Ma | Najraniji rakovi. |
| 505 Ma | Fosilizacija Burgess škriljac |
| 500 Ma | Meduze postoje barem od tada. |
| 485 Ma | Prvi kičmenjaci sa pravim kostima (ribe bezviličnječe). |
| 450 Ma | Pojavljuju se prvi kompletni konodonti i morski ježevi. |
| 440 Ma | Prve agnatne ribe: Heterostraci, Galeaspida i Pituriaspida. |
| 420 Ma | Najranije ribe zrakoperke, trigonotarbidni paučnjaci i kopneni škorpioni. |
| 410 Ma | Prvi znaci zuba kod riba. Najranije Nautilida, likofiti i trimerofiti. |
| 488–400 Ma | Prvi glavonošci (nautiloidi) u itoni. |
| 395 Ma | Prvi lišajevi, kamene bube. Najraniji žeteoci, grinje, heksapodi (repavice) i amonoidi. Najraniji poznati tragovi na kopnu nazvani su Zachelmie staze koji su moguće povezani sa ihtiostegalijama. |
| 375 Ma | Tiktaalik, riba s režnjastim perajama i nekim anatomskim karakteristikama sličnim ranim tetrapodima. Pretpostavlja se da je prelazni oblik između riba i tetrapoda. |
| 365 Ma | *Acanthostega* jedan je od najranijih kičmenjaka sposobnih za hodanje. |
| 363 Ma | Do početka karbonskog perioda, Zemlja počinje da liči na svoje sadašnje stanje. Insekti su lutali kopnom i ubrzo će se vinuti u nebo; ajkule su plivale okeanima kao glavni predatori, a vegetacija prekrivala je Zemlju, sa [[spermatofite|biljkama sjemenjačama i šumama koje će uskoro procvjetati.
Četveronogi tetrapodi postepeno stiču prilagodbe koje će im pomoći da zauzmu kopneni način života.. |
| 360 Ma | Prvi rakovii paprati. Kopnena flora kojom dominiraju sjemene paprati. Šuma Xinhang raste otprilike u ovo vrijeme. |
| 350 Ma | Prve velike ajkule, štakorske ribe i sljepuše; prvi krunasti tetrapodi (s pet prstiju i bez peraja i ljuski). |
| 350 Ma | Diverzifikacija vodozemaca. |
| 325-335 Ma | Prve Reptiliomorpha. |
| 330–320 Ma | Prvi amniotni kičmenjaci (*Paleothyris*). |
| 320 Ma | Synapsida (prethodnici sisara) odvojeni od sauropsida (reptila) u kasnom karbonu. |
| 305 Ma | Dolazi do kolapsa karbonskih prašuma, uzrokujući manje izumiranje, a istovremeno otvarajući put amniotima da postanu dominantni nad vodozemcima i sjemenjača nad papratima i likofitima.
Prvi diapsidni gmizavci (npr. *Petrolacosaurus*). |
| 280 Ma | Najranije Coleoptera, biljke sjemenjače i četinari se diverzificiraju, dok se lepidodendride i sfenopside smanjuju. Kopneni temnospondilni vodozemci i pelikozauri (npr. *Dimetrodon*) diverzificiraju se u vrstama. |
| 275 Ma | Therapsidne sinapside odvojene od sinapsidnih pelikozaura. |
| 265 Ma | U fosilnim zapisima pojavljuju se Gorgonopsia. |
| 251.9–251.4 Ma | Permsko-trijasko izumiranje eliminira preko 90-95% morskih vrsta. Kopneni organizmi nisu bili toliko ozbiljno pogođeni kao morski biota. Ovo "čišćenje škriljevca" možda je dovelo do naknadne diverzifikacije, ali životu na kopnu je trebalo 30 miliona godina da se potpuno oporavi. |

#### Mezozojska era

*Utatsusaurus* je najraniji poznati ihtiopterigija.
*Plateosaurus engelhardti*
*Cycas circinalis*
 Oko 150 miliona godina, dinosauri su bili dominantne kopnene životinje na Zemlji.
Od prije 251,9 miliona godina do 66 miliona godina, uključujući periode trijasa, jure i krede.
| class="wikitable"
|-
! Datiranje
! Događaj
|-valign="TOP"
|align="RIGHT" nowrap |250 Ma
|Počinje Mezozojska morska revolucija: sve bolje prilagođeni i raznoliki predatori opterećuju sjedeće morske grupe; "ravnoteža snaga" u okeanima dramatično se mijenja jer se neke grupe plijena prilagođavaju brže i efikasnije od drugih.
|-
|-valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 250 Ma
|*Triadobatrachus massinoti* je najranija poznata žaba.
|-
|-valign="TOP"
|align="RIGHT" nowrap | 248 Ma
|Po orvi put pojavljuju se Jesetra i veslarica (Acipenseridae).
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 245 Ma
| Najraniji ihtiosauri
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 240 Ma
| Povećanje raznolikosti cinodonta i rinhosaura
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 225 Ma
| Najraniji dinosauri (prosauropodi), prve kardiidi školjke, raznolikost kod cikada, benetitnih i četinara. Prve ribe teleoste . Prvi sisari (*Adelobasileus*).
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 220 Ma
| Šume golosjemenjača koje proizvode sjeme dominiraju kopnom; biljojedi u porastu do ogromnih veličina kako bi se prilagodili velikim crijevima potrebnim za probavu biljaka siromašnih hranjivim tvarimaPrve muhe i kornjače (*Odontochelys*). Prvi celofizoidni dinosauri. Prvi sisari od malih cinodonta, koji su prešli na noćni, insektojedni i endotermni način života.
|-
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap |205 Ma
|Masovno trijasko/jursko izumiranje. Uništava sve pseudosuhije osim krokodilomorfa, koji su prešli u vodeno stanište, dok su dinosauri preuzeli kopno, a pterosauri ispunili zrak.
|- valign="TOP"
| style="text-align:RIGHT;" nowrap=""| 200 Ma
| Prvoprihvaćeni dokaz da virusi inficiraju eukariotske ćelije (grupa Geminiviridae). Međutim, virusi su još uvijek slabo shvaćeni i možda su nastali prije samog "života" ili su možda noviji fenomen.
Velika izumiranja kopnenih kičmenjaka i velikih vodozemaca. Najraniji primjeri oklopnih dinosaura.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 195 Ma
| Prvi pterosauri sa specijaliziranom ishranom (*Dorygnathus*). Prvi sauropodni dinosauri. Diverzifikacija kod malih, ornithischia dinosaura: heterodontosauridi, fabrosauridi i scelidosauridi.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 190 Ma
| U fosilnim zapisima pojavljuju se Pliosauroidi. Prvi lepipterski insekti (*Archaeolepis*), rak samac, moderne morske zvijezde, nepravilni ehinoidi, korbulidns školjke i tubuliporne briozoe. Opsežan razvoj užvastih grebena.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 176 Ma
| Prvi dinosauri Stegosauria
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 170 Ma
| Najrsaniji salamanderi, tritonu, kriptoklididi, elazmosauridi Plesiosauria i sisarske Cladotheria. Diversifikacija sauropodnih dinosaura.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 168 Ma
| First lizards.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 165 Ma
| Prve raže i bivalvne Glycymerididae . Prve vampirske lignje.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 163 Ma
| Pojavljuju se Pterodactyloidea.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 161 Ma
| Dinosauri iz grupe Ceratopsia pojavljuju se u fosilnim zapisima (*Yinlong*) i najstariji poznati euterijski sisar: *Juramaia*.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 160 Ma
| Sisari Multituberculata (rod *Rugosodon*) pojavljuju se u istočnoj Kini.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 155 Ma
| Prvi insekti koji sišu krv (ceratopogonidi), školjke rudisti i mahovnjaci heilostome . *Archaeopteryx*, mogući predak ptica, pojavljuje se u fosilnim zapisima, zajedno sa sisarima trikonodontidima i simetrodontima . Raznolikost kod stegosauria i teropodnih dinosaura.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 131 Ma
| Prvi borovi.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 140 Ma
|Pojavljuju se pauci tkalci-tkalci kugli.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 135 Ma
| Uspon angiospermi. Neke od njih imaju strukture koje privlače insekte i druge životinje da šire polen; druge angiosperme oprašuju se vjetrom ili vodom. Ova inovacija uzrokuje veliki uspon životinjske koevolucije]. Prve slatkovodne pelomedusidne kornjače. Najraniji krili.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 120 Ma
| Najstariji fosili heterokonta, uključujući i morske dijatomeje i silikoflagelate.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 115 Ma
| Prvi monotrematski sisati.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 114 Ma
| Najranije pčele.
|citat| Model pokazuje da su se moderne pčele počele diversificirati vrtoglavom brzinom prije otprilike 114 miliona godina, otprilike u vrijeme kada su se eudikotiledone – biljna grupa koja čini 75 % cvjetnica – počeli granati. Rezultati, koji potvrđuju neke ranije genetičke studije, jačaju tezu da su cvjetnice i pčele oprašivačice koevoluirale od samog početka.}}
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 112 Ma
| U fosilnim zapisima pojavljuje se *Xiphactinus*, velika grabežljiva riba,
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 110 Ma
| Prve Hesperornithes, zubate ptice-ronioci. Najraniji školjkaši limopsidi, verticordidi i tiasiridi.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap="" | 100 Ma
| Prvi mravi.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap="" | 100–95 Ma
| U fosilnim zapisima pojavljuje se *Spinosaurus*.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap="" | 95 Ma
|Pojavljuju se prvi krokodili.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 90 Ma
| Izumiranje ihtiosaura. Najranije zmije i školjke nuculanidne vrste. Velika raznolikost kriptosjemenjača: magnoliidi, rozidi, hamamelidide, monokotiledone i đumbir. Najraniji primjerci krpelja. Vjerovatno porijeklo placentnih sisara (najraniji neosporni fosilni dokaz je prije 66 miliona godina).
|-
|86–76 Ma
| Diverzifikacija terijskih sisara.
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 70 Ma
| Višetuberkulatni sisari povećavaju se u raznolikosti. Prvi joldiidni školjkaši. Prvi mogući papkari (*Protungulatum*).
|- valign="TOP"
| align="RIGHT" nowrap | 68–66 Ma
|U fosilnim zapisima pojavljuje se *Tyrannosaurus*, najveći kopneni predator zapadne Sjeverne Amerike,. Prva vrsta roda *Triceratops.*
|}

#### Kenozojska era

Šablon:Glavna

 Ploča oksiaenida *Patriofelis* iz Američkog muzeja prirodne historije.
[[Slika:Icaronycteris index.jpg|thumb|right|240px| Šišmiš Icaronycteris pojavio se prije 52,2 miliona godina.

 Cvjetovi trave
 Rekonstruisani skeleti neletačice ptice straha i prizemnog ljenjivca u Nacionalnom muzeju, Rio de Janeiro
*Diprotodon* izumro je prije otprilike 40.000 godina kao dio kvatarnog izumiranja, zajedno sa svim ostalim australijskim stvorenjima težim od 100 kg.
Prije 50.000 godina nekoliko različitih ljudskih vrsta koegzistiralo je na Zemlji, uključujući modernog čovjeka i *Homo floresiensis* (na slici).
Američki lavovi su po veličini premašivali postojeće lavove i rasprostirali su se po većem dijelu Sjeverne Amerike do 11.000. godine prije nove ere.
Šablon:Table alignment

Kenozokska era (66 Ma – present)| Datiranje | Događaj |
| --- | --- |
| 66 Ma | Kredno-paleogensko izumiranje istrijebilo je oko polovinu svih životinjskih vrsta, uključujući mosasaure, pterosaure, plesiosaure, amonite, belemnite, rudiste i školjke *Inoceramidae*, većinu planktonskih foraminifera i sve dinosaure osim ptica. |
| 66 Ma | Brza dominacija četinara i ginka na visokim geografskim širinama, uz to što su sisari postali dominantna grupa. Prvi psamobiidni školjkaši. Najraniji glodari. Brza diverzifikacija kod mrava. |
| 63 Ma | Evolucija kreodonta, važne grupe sisara koji jedu meso (mesožderi). |
| 62 Ma | Evolucija prvih pingvina. |
| 60 Ma | Diverzifikacija velikih, neletećih ptica. Najraniji pravi primati, Šablon:Who zajedno s prvim semelidnim školjkašima, edentate, Carnivora i lipotifnim sisarima i sovama. |
| 59 Ma | Pojavljuju se najranije leteće ribe. |
| 56 Ma | U fosilnim zapisima pojavljuje se velika ptica koja neletačica *Gastornis* |
| 55 Ma | Pojava grupa modernih ptica; diverzificiraju se (prve ptice pjevice, papagaji, ganjurci, brzi, djetlići), prvi kitovi (*Himalayacetus*), najraniji lagomorfi, oklopnjaci, pojava sirenija, surljaških sisara u fosilnim zapisima. Cvjetnice nastavljaju da se diverzificiraju. Predak (prema teoriji) vrste u rodu *Carcharodon*, rani mako morski pas *Isurus hastalis*, je živ. Papkari se dijele na artiodaktila i neki članovi prvih se vraćaju u more. |
| 52 Ma | Pojavljuju se prvi šišmiši (*Onychonycteris*). |
| 50 Ma | Vrhunac raznolikosti dinoflagelata i nanofosila, povećanje raznolikosti anomalodesmata i heterokonh školjkaša, u fosilnim zapisima pojavljuju se brontotere, tapiri, nosorozi i deve, diverzifikacija primata. |
| 40 Ma | Pojavljuju se leptiri i moljci modernog tipa. Izumiranje *Gastornis* a. *Basilosaurus*, u fosilnim zapisima pojavio se jedan od prvih divovskih kitova |
| 38 Ma | Najrniji medvjedi. |
| 37 Ma | Prvi nimravid ("lažne sabljozube mačke") mesožderi — ove vrste nisu u srodstvu sa modernim tipom mačaka feline. Prvi aligatori i preživari. |
| 35 Ma | Među monokotiledonim angiospermama diverzificiraju se Trave; travnate biljke počinju se širiti. Blagi porast raznolikosti ostrakoda i foraminifera otpornih na hladnoću, uz velika izumiranja gastropoda, gmizavaca, vodozemaca i multituberkulnih sisara. Počinju se pojavljivati mnoge moderne grupe sisara: prvi gliptodonti, prizemni ljenivci, kanide, pekariji, i prvi orao i jastreb. Raznolikost kod zubatih i usatih kitova. |
| 33 Ma | Evolucija tilacinida torbara (*Badjcinus*). |
| 30 Ma | Prvi školjke i eukaliptusi, izumiranje embritopoda i brontotermnih sisara, najranije svinje i mačke. |
| 28 Ma | U fosilnim zapisima pojavljuje se *Paraceratherium*, najveći kopneni sisar koji je ikada živio. Prvi pelikani. |
| 25 Ma | U fosilnim zapisima pojavljuje se *Pelagornis sandersi*, najveća ptica-letačica koja je ikada živjela. |
| 25 Ma | Prvi jelen. |
| 24 Ma | Prve Pinnipedia. |
| 23 Ma | Najranije nojevo drveće, koje predstavlja većinu glavnih grupa hrastova su se do sada pojavile. |
| 20 Ma | Prvo, žirafe, hijene i divovski mravojedi, povećavanje raznolikost ptica. |
| 17 Ma | Prve ptice roda *Corvus* (vrane). |
| 15 Ma | U fosilnim zapisima pojavljuje se rod *Mammut*, prvi bovidi i [[kenguri], raznolikost u australijskoj megafauni. |
| 10 Ma | Uspostavljene su travnjaci i savane, raznolikost insekata, posebno mrava i termita, konji povećavaju veličinu tijela i razvijaju visokokrunaste zube (hipsodont), a na travnjacima javlja se velika raznolikost sisara i zmija. |
| cca 9.5 Ma  | Velika američka razmjena, gdje su razni pripadnici kopnene i slatkovodne faune migrirali između Sjeverne i Južne Amerike. Armadilosi, opossumi, kolibriji Phorusrhacidi, Prizemni ljenjivci, Glyptodonti i meridiungulati putovali su u Sjevernu Ameriku, dok su konji, tapiri, sabljozube mačke, jaguari, medvjedi, koati, tvorovi, tvorovi, vidre, tvorovi i jeleni ušli u Južnu Ameriku. |
| 9 Ma | Prvi kljunari. |
| 6.5 Ma | Prvi hominin (*Sahelanthropus*). |
| 6 Ma | Diversidikacija potporidice Australopithecine (*Orrorin*, *Ardipithecus*). |
| 5 Ma | Prvi šumski ljenjivci i vodni konji, diverzifikacija biljojeda koji pasu poput zebri i slonova, veliki mesožderski sisari poput lavova i roda *Canis*, glodari koji rovare, kenguri, ptice i mali mesožderi, supovi povećavaju se, a smanjuje se broj perisodaktilnih sisara. Izumiranje nimravidnih mesoždera. Prvi leopardi morski psi. |
| 4,8 Ma | U fosilnim zapisima pojavljuju se mamuti. |
| 4,5 Ma | Morske iguane divergiraju od kopnenih iguana. |
| 4 Ma | Evoluira *Australopitekus*. U fosilnim zapisima pojavljuje se *Stupendemys* kao najveća slatkovodna kornjača, prvi moderni slonovi, žirafe, zebre, lavovi, nosorozi i gazele |
| 3,6 Ma | Plavi kitovi rastu do moderne veličine. |
| 3 Ma | Najranija sabljarka. |
| 2.7 Ma | Evoluira *Paranthropus* |
| 2,5 Ma | Evoluiraju najraniji *Arctodus* i *Smilodon*. |
| 2 Ma | U fosilnim zapisima pojavljuju se prvi članovi roda *Homo*, Homo Habilis,. Diverzifikacija četinara na visokim geografskim širinama. Konačni predak goveda, aurochs (*Bos primigenus*), evoluira u Indiji. |
| 1,7 Ma | *Australopithecine* izumiru |
| 1,2 Ma | Evolucija vrste *Homo antecessor*, izumiru posljednji članovi roda *Paranthropus* |
| 1,0 Ma | Prvi kojoti. |
| 810 ka | Prvi vukovi |
| 600 ka | Evolucija vrste *Homo heidelbergensis.* |
| 400 ka | Prvi polarni medvjedi. |
| 350 ka | Evolucija Neandertalaca. |
| 300 ka | Izumire *Gigantopithecus*, džinovski sridnik orangutana iz Azije. |
| 250 ka | U Africi pojavljuju se anatomski moderni ljudi Oko 50 hiljada godina ranije počeli su kolonizirati druge kontinente, zamjenjujući neandertalce u Evropi i druge hominine u Aziji. |
| 70 ka | Genetičko populacijsko usko grlo kod ljudi (Teorija katastrofe Toba). |
| 40 ka | Izumiru posljednji džinovski gušteri (Varanus priscus). |
| 35–25 ka | Izumiranje Neandertalaca, pripitomlljavanje pasa. |
| 15 ka | Vjeruje se da su izumrli posljednji vunasti nosorozi (*Coelodonta antiquitatis*). |
| 11 ka | Kratkonosni medvjedi nestaju iz Sjeverne Amerike, a izumiru posljednji divovski kopneni ljenivci. Sve tamošnje Equidae izumiru u Sjevernoj Americi. Domestikacija raznih papkara. |
| 10 ka | Počunje Holocenska epoha after the Last Glacial Maximum. Last mainland species of woolly mammoth (*Mammuthus primigenus*) die out, as does the last *Smilodon* species. |
| 1 ka | Izumire divovski lemur. |

## Također pogledajte

* Evolucijska historija biljaka (vremenska linija)
* Geološka vremenska skala
* Historija Zemlje
* Sociokulturna evolucija
* Vremenska linija ljudske evolucije

## Reference

### Bibliografija

* Barton, Nicholas H.; Briggs, Derek E.G. Briggs; Eisen, Jonathan A.; Goldstein, David B.; Patel, Nipam H. (2007). *Evolution*. Cold Spring Harbor, NY: Cold Spring Harbor Laboratory Press. ISBN 978-0-87969-684-9. LCCN 2007010767. OCLC 86090399.
* Bernstein, Harris; Bernstein, Carol; Michod, Richard E. (2012). "DNA Repair as the Primary Adaptive Function of Sex in Bacteria and Eukaryotes". u Kimura, Sakura; Shimizu, Sora (ured.). *DNA Repair: New Research*. Hauppauge, NY: Nova Science Publishers. ISBN 978-1-62100-808-8. LCCN 2011038504. OCLC 828424701.
* Bjornerud, Marcia (2005). *Reading the Rocks: The Autobiography of the Earth*. Cambridge, MA: Westview Press. ISBN 978-0-8133-42498. LCCN 2004022738. OCLC 56672295.
* Kirschvink, Joseph L. (1992). "Late Proterozoic Low-Latitude Global Glaciation: the Snowball Earth" (PDF). u Schopf, J. William; Klein, Cornelis (ured.). *The Proterozoic Biosphere: A Multidisciplinary Study*. Cambridge; New York: Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36615-1. LCCN 91015085. OCLC 23583672.
* McKinney, Michael L. (1997). "How do rare species avoid extinction? A paleontological view". u Kunin, William E.; Gaston, Kevin J. (ured.). *The Biology of Rarity: Causes and consequences of rare—common differences* (1st izd.). London; New York: Chapman & Hall. ISBN 978-0-412-63380-5. LCCN 96071014. OCLC 36442106.
* Miller, G. Tyler; Spoolman, Scott E. (2012). *Environmental Science* (14th izd.). Belmont, CA: Brooks/Cole. ISBN 978-1-111-98893-7. LCCN 2011934330. OCLC 741539226.
* Stearns, Beverly Peterson; Stearns, Stephen C. (1999). *Watching, from the Edge of Extinction*. New Haven, CT: Yale University Press. ISBN 978-0-300-07606-6. LCCN 98034087. OCLC 47011675.
* Dawkins, Richard (2004). *The Ancestor's Tale: A Pilgrimage to the Dawn of Life*. Boston: Houghton Mifflin Company. ISBN 978-0-618-00583-3. LCCN 2004059864. OCLC 56617123. Referenca sadrži prazan nepoznati parametar: `|1=` (pomoć)

## Vanjski linkovi

* "Understanding Evolution: your one-stop resource for information on evolution". University of California, Berkeley. Pristupljeno 2015-03-18.
* "Life on Earth". *Tree of Life Web Project*. University of Arizona. January 1, 1997. Pristupljeno 2015-03-18. Explore complete phylogenetic tree interactively
* Brandt, Niel. "Evolutionary and Geological Timelines". *TalkOrigins Archive*. Houston, TX: The TalkOrigins Foundation, Inc. Pristupljeno 2015-03-18.
* "Palaeos: Life Through Deep Time". *Palaeos*. Pristupljeno 2015-03-18.
* Kyrk, John. "Evolution". *Cell Biology Animation*. Arhivirano s originala (SWF), 2012-10-22. Pristupljeno 2015-03-18. Interactive timeline from Big Bang to present
* "Plant Evolution". *Plant and Animal Evolution*. University of Waikato. Arhivirano s originala, 2012-07-28. Pristupljeno 2015-03-18. Sequence of Plant Evolution
* "The History of Animal Evolution". *Plant and Animal Evolution*. University of Waikato. Arhivirano s originala, 2016-06-27. Pristupljeno 2015-03-18. Sequence of Animal Evolution
* Yeo, Dannel; Drage, Thomas (2006). "History of Life on Earth". Arhivirano s originala, 2015-03-15. Pristupljeno 2015-03-19.
* *Exploring Time*. The Science Channel. 2007. Pristupljeno 2015-03-19.
* Roberts, Ben. "Plant evolution timeline". University of Cambridge. Arhivirano s originala, 2015-03-13. Pristupljeno 2015-03-19.
* Art of the Nature Timelines on Wikipedia