Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hangul

Riječ "hangul" napisana hangulom.
Riječ taekwondo na hangulu.
**Hangul** ili **korejsko pismo** je pismo, kojim se piše na Korejskom poluostrvu u Sjevernoj i Južnoj Koreji.

## Historija

Nastalo je sredinom 15. vijeka za vrijeme korejskog kralja Sejonga Velikog. Do tada su Korejci koristili kinesko pismo, koje je bilo previše složeno za običan narod pa su čitati i pisati znali samo pripadnici privilegovanog plemstva, obično muškarci. Većina Korejaca bila je gotovo nepismena prije uvođenja hangula. Pismo je tako osmišljeno, da ga svi mogu lahko naučiti. U dokumentu, koji je pratio nastanak hangula pisalo je, da će mudrac naučiti hangul već isto jutro, a glupom će trebati deset dana. Neki konfučijski učenjaci smatrali su, da je kinesko pismo jedino pravo i gledali su hangul kao prijetnju. Međutim, on je jako dobro prihvaćen, pogotovo među ženama i piscima beletristike. Tako je dobro poslužio, za širenje informacija među narodom, da ga je paranoidni korejski kralj Yeonsangun zabranio 1504. godine. U kasnijem periodu, hangul je ponovno zaživio i udomaćio se. Tek 1894. postao je službeno pismo u državnim dokumentima, 1895. ušao je u škole, a 1896. počele su izlaziti prve dvojezične novine na hangulu i engleskom jeziku "Tongnip Sinmun". Kada je Japan aneksirao Koreju 1910., japanski jezik postao je službeni, iako se hangul nastavio koristiti. Ortografija je djelimično uređena 1912. godine, a potpuno 1946., nakon uspostavljanja nezavisnosti. Kinesko pismo se sve manje koristilo. Korejci nastoje proširiti korištenje hangula u Aziji. Izvan Koreje, počeo se koristiti i na dijelu indonezijskog ostrva Sulawesija od 2009. godine.

## Hangul abeceda

Znakovi hangul abecede zovu se jamo. "Ja" znači slovo, a "mo" majka. Postoji 51 jamo, 24 su ekvivalentni slovima latiničnog pisma, a ostali su spoj dva ili više slova. Od 24 jednostavna jama, 14 su suglasnici, a 10 samoglasnici. Lingvisti hvale hangul, zbog dizajna znakova. Oblik jama je u skladu s fonemima, koje predstavljaju. Oblik suglasnika je nastao na temelju oblika usta i jezika, dok se izgovara to slovo, a samoglasnici se sastoje od vodoravnih i okomitih linija i lahko se razlikuju od suglasnika.

## Reference

## Vanjski linkovi
# 18. juni

|  |
| --- |
| * Maj
* **Juni Jul
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 |

**18. juni / lipanj (18. 6)** jest 169. dan godine po gregorijanskom kalendaru (170. u prestupnoj godini). Do kraja godine još je 196 dana.

## Događaji

* 1178 – Pet kanterberijskih monaha vidjeli vjerovatno formiranje kratera Giordano Bruno na Mjesecu. Vjeruje se da su trenutne oscilacije Mjesečevog rastojanja od Zemlje (mjereno u metrima) rezultat ovog sudara.
* 1815 – Bitka kod Waterlooa; Napoleon Bonaparte poražen.
* 1881 – Oživljen sporazum o Savezu tri cara.
* 1887 – Potpisan Ugovor o reosiguranju između Njemačkog i Ruskog Carstva.
* 2005 – Održan prvi međunarodni Festival pjesme i sevdaha "Rade Jovanović" u Goraždu.
* 2009 – Lansirana NASA-ina svemirska letjelica Lunar Reconnaissance Orbiter.

## Rođeni

### 18. vijek

* 1717 – Jan Václav Stamic, češki kompozitor i violinist

### 20. vijek

* 1901 – Anastasija, najmlađa kći ruskog cara Nikole II
* 1908 – Maria Vieira da Silva, portugalska likovna umjetnica
* 1918 – Franco Modigliani, italijanski ekonom i dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju 1985.
* 1924 – George Mikan, američki košarkaš
* 1929 – Jürgen Habermas, njemački filozof i sociolog
* 1932 – Paul Chassagne, francuski biatlonac
* 1942 – Paul McCartney, britanski muzičar, pjevač i tekstopisac (The Beatles)
* 1943 – Raffaella Carrà, italijanska pjevačica i TV-zvijezda
* 1951 – Gyula Sax, mađarski šahovski velemajstor
* 1952 – Isabella Rossellini, italijanska glumica
* 1959 – Taras Dolnij, sovjetski i ukrajinski biatlonac
* 1965 – Xavier Blond, francuski biatlonac
* 1969.
	+ Adis Bećiragić, bosanskohercegovački košarkaš i trener
	+ Anna Hermansson, švedska biatlonka
* 1971 – Ismir Jusko, bosanskohercegovački političar
* 1977 – Kaja Kallas, estonska političarka
* 1980 – Aleksandar Červjakov, kazaški biatlonac
* 1984 – Sonja Kovač, hrvatska glumica
* 1989 – Anna Veith (rođ. Fenninger), austrijska alpska skijašica

### 21. vijek

* 2001 – Gabriel Martinelli, brazilski nogometaš

## Umrli

* 1928 – Roald Amundsen, norveški istraživač
* 1936 – Maksim Gorki, ruski književnik
* 2001 – Davorin Popović, vokalist grupe Indexi
* 2006 – Adi Lukovac, bosanskohercegovački muzičar
* 2010 – José Saramago, portugalski književnik i dobitnik Nobelove nagrade
* 2014 – Stephanie Kwolek, američka hemičarka, izumiteljica kevlara
* 2018 – Jahseh Dwayne Onfroy, poznat kao XXXTentacion, američki reper
* 2021 – Giampiero Boniperti, italijanski nogometaš
* 2024.
	+ Anouk Aimée, francuska glumica
	+ Franjo Vladić, jugoslavenski nogometaš

## Praznici

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (18. juni), *BBC.co.uk* (en)
* Na današnji dan (18. juni), *nytimes.com* (en)
# Detektiv

**Detektiv** je osoba koja prikuplja dokaze i istražuje kriminalne radnje i zločine. Svoju dužnost može obavljati kao član policije ili u privatnom aranžmanu, kao privatni detektiv. Privatni detektiv mora imati dozvolu za rad kako bi obavljao svoj posao.

U mnogim evropskim policijskim sistemima, većina detektiva su fakultetski obrazovane osobe koje se uključuju u detektivski rad u okviru policije odmah nakon završenog fakulteta, bez potrebe da provedu određeno vrijeme u službi kao uniformirani policajci, za razliku od policijskog sistema SAD, gde je period službe u uniformi neophodan uslov da bi neko postao detektiv. S jedne strane, tvrdi se da detektivski posao ima malo sličnosti sa poslom koji obavlja uniformisani policajac, i da je zato za obavljanje ovog posla potrebna poptpuno drugačija obuka, kvalifikacije, kvaliteti i sposobnosti. Drugi, pak, tvrde da je neophodno da detektiv posjeduje poznavanje policijske procedure koju stiče upravo služeći u uniformi, i da ako je ne poznaje, to može otežavati saradnju sa uniformisanim policajcima.

### Organizacija

Profesija detektiva u najvećim policijskim agencijama je organizovana u nekoliko odjela, pri čemu su svaki od njih specijalizovani u istragama po tipovima zločina ili po tipu operacije, npr: ubistva, pljačke, otimačina, krađa vozila, organizovani kriminal, nestale osobe, narkotici, prevare, i mnogi drugi.

### Detektivi u književnosti

Profesija detektiva je čest motiv u književnosti. Vrlo često je detektiv glavni junak pisanog djela. Među najpoznatijim detektivima koji su bili junaci pisanih djela su:

* Sherlock Holmes
* Gospođica Marple
* Hercule Poirot
* Adrian Monk i mnogi drugi...
# Wayback Machine

**Wayback Machine** je digitalna arhiva World Wide Weba i ostalih informacija na Internetu. Pokrenuo ga je 2001. Internet Archive, neprofitna organizacija sa sjedištem u San Franciscu u Kaliforniji u Sjedinjenim Državama .

Osnivači Internet Arhiva Brewster Kahle i Bruce Gilliat pokrenuli su Wayback Machine 2001. kako bi riješili problem nestajanja sadržaja web stranica kad god se promijene ili zatvore. Usluga omogućava korisnicima da vide arhivirane verzije web stranica kroz vrijeme, koje arhiva naziva "trodimenzionalni indeks". Kahle i Gilliat su sačinili mašinu nadajući se da će arhivirati čitav Internet i omogućiti „univerzalni pristup cjelokupnom znanju“.

## Reference
# Ponedjeljak

**Ponedjeljak** prvi dan u sedmici, koji se nalazi između nedjelje i utorka.

Ponedjeljak je, zapravo, prvi dan sedmice u većem dijelu Evrope, Australiji, dijelovima Afrike i Južnoj Americi. U Aziji, mnogi jezici se odnose na ponedjeljak kao na "dan početka". Na primjer, ponedjeljak je *xingqi yi* na kineskom, što znači prvi dan u sedmici.

U ostalim dijelovima svijeta, ponedjeljak je drugi dan. Ovo je tradicionalni pogled u Kanadi i Sjedinjenim državama. Ime ovog dana u arapskom, gruzijskom, grčkom, hebrejskom i portugalskom jeziku ima značenje "drugi dan".

Moderna kultura obično gleda na ponedjeljak kao na početak radne sedmice, zato što je tipično ponedjeljak dan kada se odrasli vraćaju na posao, a djeca u škole poslije vikenda. Ovdje, međutim, postoje izuzeci; u zemljama Bliskog Istoka, početak radne sedmice je obično subota (četvrtak i petak se onda računaju kao vikend). U Izraelu, nedjelja je prvi dan radne sedmice. Petak je polovično radni dan, a petak navečer i subota predstavljaju Sabat.

## Vanjski linkovi

* Gdje je ponedjeljak dobio svoje ime Arhivirano 12. 3. 2006. na Wayback Machine (en)
# Utorak

**Utorak** je drugi (praslavenski *vtorů*) dan u sedmici, koji se nalazi između ponedjeljka i srijede.

Utorak je obično dan za izbore u Sjedinjenim Državama. Federalni izbori se održavaju u utorak poslije prvog ponedjeljka u novembru; ovaj datum potiče iz zakona iz 1845. za predsjedničke izbore, a proširen je na izbore za Kongres 1875. godine i na Senat 1914. godine. Utorak je najraniji dan sedmice koji je bio praktičan za anketiranja u ranom 19. vijeku: građani su možda morali putovati cijeli dan da bi glasali, a nisu željeli ići u nedjelju, koja je bila dan svetkovanja za veliku većinu njih. Mnoge američke države održavaju predsjedničke primarne izbore utorkom.

**Crni utorak**, u Sjedinjenim Državama, odnosi se na 29. oktobar 1929., početak velike panike oko berze. Ovo je bio utorak poslije Crnog četvrtka, koji je označio početak Velike depresije.

U grčkom svijetu, utorak (dan u sedmici kada je pao Konstantinopol) se smatra nesretnim danom. Isto važi i za zemlje koje govore španski jezik, gdje postoji poslovica *En martes, ni te cases ni te embarques* (Utorkom se ne ženi, ni ne počinji putovanja).

## Vanjski linkovi

* Gdje je utorak dobio svoje ime Arhivirano 25. 2. 2006. na Wayback Machine (en)
* Danas je utorak
# Srijeda

**Srijeda** je treći dan u sedmici, koji se nalazi između utorka i četvrtka.

Kada se nedjelja uzme za prvi dan sedmice, dan u sredini te sedmice je srijeda. Odgovarajuće, njemačko ime za srijedu je *Mittwoch* (doslovno "sredina-sedmice") od 10. vijeka, koje je zamijenilo originalno ime: *Wodanstag*.

Prema Bibliji, srijeda je dan kada je Bog napravio Sunce i Mjesec.

Srijeda je također sredina obične radne sedmice od ponedjeljka do petka. Engleski idiom za srijedu je "grbavi dan", što se odnosi na "prelaženje preko grbe" (prelaženje preko sredine radne sedmice).

## Značajni dani

* **Pepelnica**, prvi dan posta, četrdeset dana prije Uskrsa računajući nedjelje.
* **Špijunska srijeda** je staro ime dano srijedi koja prethodi Uskrsu, a aludira na izdaju Isusa od strane Jude.

## Vanjski linkovi

* Gdje je srijeda dobila svoje ime Arhivirano 1. 3. 2006. na Wayback Machine (en)
# Četvrtak

**Četvrtak** je četvrti dan u sedmici, koji se nalazi između srijede i petka.

Po nekim konvencijama, četvrtci u godini određuju brojanje sedmica: prva sedmica se definira kao sedmica koja sadrži prvi četvrtak u godini, itd.

U Ujedinjenom Kraljevstvu, svi generalni izbori od 1935. godine su održani na četvrtak i to je postala tradicija, mada ne zakonska obaveza (što znači da se izbori mogu održati bilo kog dana osim subote, nedjelje, Badnji dan, Veliki četvrtak, Veliki petak, javne praznike u bilo kom dijelu Ujedinjenog Kraljevstva i bilo koji dan predviđen za javnu zahvalnost i žalost). Objašnjenje koje se ponekad daje za činjenicu da je četvrtak dan za izbore je to da je on bio, u većini gradova, tradicionalni tržni dan, mada se također zna da izbor ima praktične prednosti - rezultati izbora se znaju u petak, tako da nova ili postojeća administracija ima vikend da se organizira u pripremi za vladu za ponedjeljak, prvi dan nove sedmice poslije izbora.

U Hindu religiji, četvrtak je dan Gurua ili guruvar.

## Značajni dani

* **Veliki četvrtak**, je četvrtak prije Uskrsa, tradicionalno dan čišćenja.
* **Crni četvrtak** se odnosi na 24. oktobar 1929. godine kada su cijene dionica na New Yorkskoj berzi znatno pale (takozvani krah berze), Ovaj krah je obilježio početak Velike depresije. (NYSE)

## Vanjski linkovi

* Gdje je četvrtak dobio svoje ime Arhivirano 28. 6. 2005. na Wayback Machine (en)
# Petak

**Petak** je peti dan u sedmici, koji se nalazi između četvrtka i subote.

U većini zemalja sa petodnevnom radnom sedmicom, petak je posljednji radni dan prije vikenda, dana za odmor, što je u SAD-u dovelo do izraza *TGIF* (skraćenice za *Thank God It's Friday*) - Hvala Bogu, petak je. Petak je i inspiracija za istoimeni lanac restorana.
U nekim kancelarijama, radnicima je dopušteno da nose manje formalnu odjeću petkom, što je poznato kao *Casual Friday* ("Opušteni petak").

* U romanu *Robinson Crusoe*, Petko je ime kanibala koga je spasio glavni lik na petak i koji mu je postao sluga.
* *Petak* film sa reperom Ice Cubeom kao glavnim glumcem.

U Islamu, petak je dan sedmične molitve (džume) u džamiji. U nekim islamskim zemljama, sedmica počinje nedjeljom, a završava se subotom, baš kao i židovska i kršćanska sedmica. U ostalim zemljama, kao što su Iran i Afganistan, sedmica počinje subotom a završava se petkom.

Židovski sabat počinje zalaskom sunca u petak i traje do zalaska sunca u subotu.

U Kršćanstvu, petak prije Uskrsa se slavi kao Veliki petak u spomen na Isusovo raspeće na križu. Neki Kršćani ne jedu meso petkom, i često jedu ribu (nemrs).

U nekim kulturama, petak se smatra nesretnim danom pogotovo ako je petak trinaesti, gdje je 13 nesretan broj.

## Vanjski linkovi

* Gdje je petak dobio svoje ime Arhivirano 16. 10. 2005. na Wayback Machine (en)
# Subota

**Subota** je šesti dan u sedmici, koji se nalazi između petka i nedjelje.

Po tradiciji izvedenoj od starih Židova, subota je posljednji dan sedmice. Ta konvencija je ostala univerzalni standard u Sjedinjenim Državama, ali u modernoj Evropi mnogi ljudi smatraju subotu šestim (pretposljednjim) danom sedmice, dok je nedjelja posljednji. Moderna evropska konvencija je formulirana od strane ISO 8601 standarda. Sa druge strane, u mnogim islamskim državama subota je prvi dan sedmice, gdje je petak praznik.

U staroj židovskoj tradiciji, subota je sabat. Mnogi jezici nemaju različite riječi za "subotu" i "sabat". Istočne Pravoslavne crkve razlikuju sabate (subote) od nedjelje. Rimokatolici slabo naglašavaju tu razliku pa mnogi prate - bar u kolokvijalnom jeziku - protestantsku praksu zvanja nedjelje sabatom.

Moderno Maori ime, *Rahoroi*, ima značenje "dan pranja".

U mnogim državama gdje su nedjelje praznici, subota je dio vikenda i tradicionalno je dan za odmaranje.

Subota je uobičajeni dan za izbore u Australiji i jedini dan u Novom Zelandu kada se izbori mogu održavati.

## Vanjski linkovi

* Gdje je subota dobila svoje ime Arhivirano 12. 3. 2006. na Wayback Machine (en)
# Nedjelja

**Nedjelja** je posljednji dan u sedmici, drugi dan vikenda, koji se nalazi između subote i ponedjeljka, i prvi je dan u sedmici u nekim kulturama. Smatra se za praznik u zemljama sa kršćanskom tradicijom, kada Kršćani najčešće posjećuju crkvu.

U gregorijanskom kalendaru, ni jedan vijek ne može započeti nedjeljom. U židovskom kalendaru, ni jedna godina ne može započeti nedjeljom. Bilo koji mjesec koji započinje nedjeljom imat će petak trinaesti (nesretni dan u nekim društvima).

U mnogim državama, uključujući veći dio Evrope i Južne Amerike (osim Brazila), nedjelja je posljednji dan sedmice. U ostalim zemljama, uključujući Sjedinjene Države, smatra se za prvi dan, tradicionalni pogled izveden od starih Židova, Egipćana i Svetog rimskog carstva.

Nedjelja se smatra svetom među većim dijelom Kršćana i često dan odmora i odlaska u crkvu. Međutim, od zalaska sunca u petak do zalaska sunca u subotu je period kada je Bog napravio sveti dan za odmor, Sabat.

## Također pogledajte

* Surja

## Vanjski linkovi

* Gdje je nedjelja dobila svoje ime Arhivirano 12. 3. 2006. na Wayback Machine (en)
# Sat (jedinica)

**Sat** (simbol: h) je mjerna jedinica za vrijeme. Sat nije SI jedinica, no prihvaćena je upotreba sata u SI sistemu.

## Definicija

1 h = 60 minuta= 3600 s

## Historija

Sat je prvi put definiran u starom Egiptu kao 1/24 dana, prema njihovom brojnom sistemu (baziranom na brojanju zglobova na prstima obje ruke, bez palca).

Moderna definicija sata je *mjerna jedinica za vrijeme jednaka 60 minuta ili 3600 sekundi*. Sat je približno jednak 1/24 srednjeg Sunčevog dana na Zemlji.

Ranije definicije sata:
**Dvanaestina vremena od izlaska do zalaska Sunca**

Prema ovoj definiciju, ljetni su sati bili duži, a zimski kraći. Dužina sati je, osim o geografskoj širini, ovisila čak i o vremskim prilikama (koje utječu na atmosferski indeks refrakcije, a time i na vremena izlaska i zalaska Sunca). Ovi se sati zbog roga ponekad nazivaju *nejednaki sati*.

Stari Rimljani i Grci slijedili su ovu definiciju i podijelili noć u 3 ili 4 smjene. Kasnije je i noć podijeljena u 12 dijelova.

Sat koji je pokazivao ovo vrijeme morao se svaki dan mijenjati (npr. mijenjanjem dužine njihala .

**Dvadesetčetvrti dio prividnog sunčevog dana**

Sunčev dan je period između dva podneva, dva zalaska Sunca i slično. Kao posljedica ovakvog definiranja sata, sati su se vrlo polahko mijenjali tokom godine, s promjenama trajanja prividnog sunčevog dana kroz godinu. Satni mehanizam je trebalo podešavati nekoliko puta na mjesec.

**Dvadesetčetvrti dio srednjeg sunčevog dana**

Kod ovakve definicije sata, satni mehanizam nikada nije trebalo podešavati. No, s otkrićem da se zemljina rotacija postepeno usporava (zbog međudjelovanja Zemlje s Mjesecom), odluženo je da se i ova definicija napusti.

## Također pogledajte

* sekunda
* minuta
* dan
* godina
* Babilonski sati
# Minuta

**Minuta** je mjerna jedinica za vrijeme i ugao.

* 1 minuta = 60 sekunda
* 1 sat = 60 minuta

## Vrijeme

Ponekad se, zbog usklađivanja dogovorenog vremena sa sunčevim vremenom, nekim minutama dodaju ili oduzimaju po 1 sekunda (prestupna sekunda), pa te minute traju 59 odnosno 61 sekundu.
Minuta nije jedinica SI sistema, ali je priznata izvedena jedinica.

Sumerani iz Mesopotamije (današnjeg Iraka) prvi su podijelili sat na 60 minuta, a minute na 60 sekundi. Učinili su to oko 3000. p. n. e. Broj 60 su izabrali zato što je djeljiv sa 2, 3, i 4.

Oznaka za minutu je min.

## Geometrija

U geometriji, minuta je jedna jedinica ugla. A oznaka je (′) .

## Etimologija

60-ti dio je kasnije u latinskom imenovan kao *pars minuta prima* tj. minuta, a 3600-ti dio kao *pars minuta secunda* tj. sekunda.

## Također pogledajte

* SI sistem
* Geografske koordinate
# Noć

Noć
**Noć** je dio jednodnevnog perioda između zalaska Sunca i svitanja, tokom kojeg nije vidljiva Sunčeva svjetlost. Suprotno od noći je dan. Trajanje zavisi od mnogo faktora, kao što su godišnje doba, geografska širina i dužina te vremenska zona.

Satelitski snimak dijelova Zemlje noću
Noću, u normalnoj bioritmici, većina ljudi i životinja spava jer ne mogu obavljati glavne vitalne funkcije u mraku. Nedostatak svjetla utječe i na morfologiju, fiziologiju i ponašanje gotovo svih živih organizama. Šišmiši i cvrčci spadaju u nokturnalne životinje.

## Simbolika

U kulturi i mitologiji noć se često spaja sa zlom i raznim opasnostima. U narodnom folkloru gotovo svih zemalja postoje legende o bićima koja su aktivna noću: duhovi, vukodlaci i slično.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Noć na Wikimedia Commonsu
# Zemljina rotacija

Rotacija Zemlje (animacija).
**Rotacija Zemlje** je okretanje planete Zemlje oko svoje zamišljene osovine u toku 23 sata 56 minuta i 4 sekunde (u praksi zaokruženo na 24 sata), u smjeru od zapada prema istoku. Vremenski period za koji se Zemlja okrene oko svoje osovine zovemo sunčev dan ili dan i noć.

Period rotacije Zemlje u relativnom odnosu na Sunce (od pravog podneva do pravog podneva) je njen pravi sunčev dan ili sinodički dan. On ovisi o kretanju Zemlje po orbiti i zbog toga na njega utiču promjene u ekscentricitetu i nagibu Zemljine orbite. Oba variraju kroz hiljade godina tako da i godišnje varijacije pravog sunčevog dana također variraju. Generalno, pravi sunčev dan duži je od srednjeg sunčevog dana između dva perioda godine i kraći između sljedeća dva. Pravi sunčev dan sklon je da bude duži blizu periheliona kada se sunce prividno kreće duž ekliptike pod većim uglom nego inače, kada mu treba oko 10 sekundi duže. Suprotno tome, oko 10 sekundi je kraći blizu apheliona. Oko 20 sekundi je duži blizu solsticija kada projekcija prividnog kretanja Sunca duž ekliptika na nebeski ekvator uzrokuje Sunce da se kreće pod većim uglom nego inače. Suprotno tome, blizu ekvinoksa projekcija na ekvator je kraća za oko 20 sekundi. Trenutno, efekti perifeliona i solsticija se kombinuju da bi produžili pravi sunčev dan blizu 22. decembra za 30 srednjih sunčevih sekundi, ali efekat solsticija je djelomično poništen efektom apheliona oko 19. juna kada je samo 13 sekundi duži. Efekti ekvinoksa skraćuju ga oko 26. marta i 16. septembra za 18, odnosno 21 sekundu.

Nedovršeni članak Zemljina rotacija koji govori o **geografiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.