# Ruski jezik

| Ruski jezik русский язык |
| --- |
| Regije govorenja | Evropa, Azija |
| Države govorenja | Rusija, ostale postsovjetske države |
| Jezička porodica | * **Ruski jezik**
 |
| Broj govornika | Približno 258 miliona |
| Službeni status |
| Služben u | Rusija; Bjelorusija, Kazahstan, Kirgistan, Ukrajina |
| Regulator(i) | Institut za ruski jezik pri Ruskoj akademiji nauka |
| Jezički kod |
| ISO 639-1 | `ru` |
| ISO 639-2 / 5 | `rus` |
| ISO 639-3 | `rus` |
| *Glottolog* |  |
| ELP | Ruski jezik |
|  |
| **Također pogledajte:** Jezik | Jezičke porodice | Spisak jezika |

**Ruski jezik** je slavenski jezik s najvećim brojem govornika. Zajedno s ukrajinskim, bjeloruskim i rusinskim čini grupu istočnoslavenskih jezika, a s njima dijeli i velik stepen međusobne razumljivosti. Standardni ruski jezik temelji se na narječju Moskve.

Ruskim kao maternjim jezikom govori oko 180 miliona ljudi, od kojih oko 130 miliona živi u Rusiji. Službeni je jezik u Rusiji, Bjelorusiji (uz bjeloruski), Kazahstanu (uz kazaški), Kirgistanu (uz kirgiški) te ukrajinskoj Autonomnoj Republici Krim (uz ukrajinski). U ovim i ostalim zemljama bivšeg Sovjetskog saveza ruski je maternji jezik dijela stanovništva i u većoj ili manjoj mjeri jezik javnog života. Široko se koristi i u kulturi, nauci i tehnici. Uzimajući u obzir i broj govornika ruskog kao drugog jezika, njime se služi oko 300 miliona ljudi.

## Pismo

Ruski se piše ćirilicom, izvedenom u 10. vijeku iz grčkog pisma uz dodatak nekih slova glagoljice, za zapisivanje crkvenih tekstova na slavenskim jezicima. Oblici mnogih slova promijenjeni su i približeni latinici reformama koje je započeo Petar I Veliki 1708. Ovo novo, tzv. "građansko pismo", preuzeto je i za sve ostale slavenske jezike koji se pišu ćirilicom - srpski jezik, bugarski jezik, ukrajinski jezik i bjeloruski jezik.

Sljedeća tabela prikazuje 33 slova ruske ćirilice i njihove približne bosanske ekvivalente:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Аa a | Бб b | Вв v | Гг g | Дд d | Ее (j)e | Ёё (j)o | Жж ž | Зз z | Ии i | Йй j |
| Кк k | Лл l | Мм m | Нн n | Оо o | Пп p | Рр r | Сс s | Тт t | Уу u | Фф f |
| Хх h | Цц c | Чч č | Шш š | Щщ šč | Ъъ (1) | Ыы i | Ьь (2) | Ээ e | Юю ju | Яя ja |

* 1) Tvrdi znak; ne izgovara se, a koristi se za označavanje prethodnog suglasnika kao tvrdog.
* 2) Mehki znak; ne izgovara se, a koristi se za označavanje prethodnog suglasnika kao mehkog.

## Glasovi

Ruski ima 33 suglasnika i 5 samoglasnika. Većina suglasnika postoji u tvrdoj (nepalataliziranoj) i mehkoj (palataliziranoj) varijanti (u bosanskom postoje samo parovi *n* i *nj*, te *l* i *lj*). Budući da pismo ima samo 21 slovo za suglasnike, mehki i tvrdi parnjak dijele isto slovo, a status palataliziranosti određuje se prema sljedećem samoglasniku (odnosno tvrdom ili mehkom znaku). Zbog toga svaki samoglasnik ima 2 varijante: palatalizirajuću i nepalatalizirajuću:

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| palatalizirajući | Я | Е | Ё | Ю | И |
| nepalatalizirajući | А | Э | О | У | Ы |

Kod transliteracije, palataliziranost suglasnika može se označiti apostrofom. Palatalizirani suglasnik izgovara se tako da se gotovo istovremeno s njim izgovori i glas j (slično kao što se u bosanskom *nj* izgovara kao stopljeno *n* i *j*). Tako se, npr, riječi быть (bit' = *biti*) i бить (b'it' = *udarati*) razlikuju samo po prvom suglasniku: u prvoj je tvrd (nepalataliziran), a u drugoj mehak (palataliziran).

Ruski jezik označen je književnom redukcijom. U nenaglašenim slogovima samoglasnici prestaju odgovarati etimologiji. Ova se promjena, srećom, vrši po živim fonetskim pravilima i (za razliku od prakse u bjeloruskom), ne označava se u pismu.

## Vanjski linkovi

* *Institut Ruskog jezika* (ru)