Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Martin Scorsese

| Martin Scorsese |
| --- |
| Scorsese na Berlinaleu 2024. |
| Rođenje |  (1942-11-17) 17. novembar 1942 New York, SAD |
| Zanimanje | * Režiser
* scenarist
* producent
 |
| Godine aktivnosti | 1962–danas |

**Martin Charles Scorsese** [čit. skɔrˈsɛsi] američki je filmski režiser, scenarist, filmski producent i historičar filma.

Njegovo italijansko porijeklo često se osjetilo kroz njegove filmove jer su vrlo često bili vezani za teme o Amerikancima porijeklom iz Italije. Scoresese je vjerovatno najviše poznat po svojim filmovima o mafiji. Osvojio je *Oscara* za najboljeg režisera za film *Pokojni* na 79. dodjeli 2007; film je osvojio *Oscare* i za najbolji film, najbolju montažu i najbolji adaptirani scenarij. To je bio prvi Scorseseov *Oscar*, iako je bio nominiran čak šest puta.

## Filmovi

|  |  |
| --- | --- |
| * *Ulice zla* (1973)
* *Taksist* (1976)
* *New York, New York* (1977)
* *Posljednji valcer* (1978)
* *Razjareni bik* (1980)
* *Kralj komedije* (1983)
* *Boja novca* (1986)
* *Posljednje Kristovo iskušenje* (1988)
* *Dobri momci* (1990)
* *Rt straha* (1991)
* *Doba nevinosti* (1993)
 | * *Casino* (1995)
* *Bande New Yorka* (2002)
* *Avijatičar* (2004)
* *Pokojni* (2006)
* *Zatvoreno ostrvo* (2010)
* *Hugo* (2011)
* *Vuk s Wall Streeta* (2013)
* *Šutnja* (2016)
* *Irac* (2019)
* *Ubistva pod cvjetnim Mjesecom* (2023)
 |

## Reference

## Vanjski linkovi

* Martin Scorsese na IMDb-ju
# Pisac

**Pisac** je osoba koja koristi pisane riječi u različitim stilovima i tehnikama da prenese svoje ideje. Pisci proizvode različite oblike književne umjetnosti i kreativnog pisanja kao što su: romani, kratke priče, poezija, drame, scenarije i eseji, kao i različiti izvještaji i novinski članci koji mogu biti od interesa za javnost. Tekstovi pisaca se objavljuju u raznim medijima. Kvalifikovani pisci koji mogu da koriste jezik da dobro izraze ideje, često značajno doprinose kulturnom sadržaju društva.
Naziv "pisac" se koristi i na drugim mjestima u umjetnosti, kao što je tekstopisac, ali i kao samostalni "pisac" što se obično odnosi na stvaraštvo pisanog jezika. Neki pisci rade koristeći materijal iz usmene predaje.

Pisci mogu da proizvode materijal koristeći brojne žanrove, fikciju ili non-fikciju. Drugi pisci koriste više medija kao na primjer, grafiku ili ilustraciju kako bi poboljšali komunikaciju svojih ideja. U novije doba stvorena je potražnja kod čitalaca iz civilnih i vladinih čitalaštva za nedjeljne tehničke pisce, čije vještine stvaraju razumljiva, interpretativna dokumenta praktične ili naučne prirode. Neki pisci mogu koristiti slike (crtanje, slikanje, grafiku) ili multimediju da bi pojačali svoje pisanje. U rijetkim slučajevima, kreativni pisci su u stanju da komuniciraju svoje ideje kroz muziku i riječi.

Osim što stvaraju sopstvene pisane radove, pisci često pišu o tome kako pišu (to jest, proces koji koriste), zašto pišu (to jest, njihovu motivaciju), i komentarišu rad drugih pisaca (kritike). Pisci se mogu baviti pisanjem profesionalno ili amaterski. Mogu biti plaćeni ili unaprijed (ili prilikom prihvatanja), ili tek nakon objavljivanja njihovog rada. Plaćanje je samo jedna od motivacija pisaca i mnogi nikada nisu plaćeni za svoj rad.

Pojam pisac se često koristi kao sinonim za autora, iako ovaj drugi naziv ima nešto šire značenje i koristi se za prenošenje pravne odgovornosti za djelo, čak i ako je njegov sastav anoniman, nepoznat ili napisan u saradnji sa drugim piscima.

## Reference
# Historija

**Historija** (grčki: ἱστορία, trans. *historia*, dos. 'istraga, saznanje') ili **povijest** jest društvena nauka koja proučava prošlost, posebno kako se ona odnosila na ljude. To je termin koji se odnosi na prošle događaje, do kojih se dolazi otkrićem, prikupljanjem, organiziranjem, prezentacijom i tumačenjem informacija o tim događajima. Naučnici koji pišu o historiji zovu se historičari. Događaji koji su se dogodili prije pisanog zapisa se smatraju prahistorijom.

Historija se može odnositi i na akademsku disciplinu koja koristi narativ da ispita i analizira redoslijed događaja iz prošlosti i objektivno utvrdi uzroke i posljedice koje ih određuju. Priče o određenoj kulturi, koje ne podržavaju vanjski izvori (kao što je priča o kralju Arturu) obično se klasifikuju kao kulturno dobro ili legenda. Herodot, grčki historičar iz 5. stoljeća p.n.e., se smatra "ocem historije", i zajedno sa svojim savremenikom Tukididom, postavio je temelje za moderno proučavanje ljudske historije. Njihov rad se i danas čita, a jaz između Herodotove kulture i Tukididove vojne kulture i dalje je kamen spoticaja ili pristupa u modernom historijskom pisanom obliku.

Drevni uticaji su pomogli tumačenje prirode historije koja se razvila tokom stoljeća i nastavlja se mijenjati i danas. Moderno proučavanje historije je široko, te uključuje proučavanje pojedinih regija i proučavanje određenih aktuelni ili tematskih elemenata historijskim istraživanjima. Historija se uči u okviru osnovnog i srednjeg obrazovanja, a akademske studije historije su jedna od glavnih disciplina na univerzitetima.

## Opis

Historičari pišu u kontekstu svog vremena, vodeći računa o trenutnim dominantnim idejama o načinu kako interpretirati prošlost, a ponekad napišu i lekcije za sopstveno društvo. Prema riječima Benedetta Croce: "*Sva je historija savremena historija*". Historija olakšano formira "pravi diskurs prošlosti" kroz proizvodnju i narativnu analizu prošlih događaja koji se odnose na ljudsku rasu. Moderna disciplina historije posvećena je institucionalnoj proizvodnji ovog diskursa.

Svi događaji koji se pamte i čuvaju u nekom autentičnom obliku predstavljaju historijski zapis. Zadatak historijskih diskursa jest identifikovati izvore koji mogu najkorisnije doprinijeti proučavanju tačne historije. Historija je ponekad klasificirana kao dio humanističkih i drugih društvenih nauka. Ona se može vidjeti kao most između ta dva široka područja, uključujući i metodologiju. U 20. stoljeću francuski historičar Fernand Braudel koristi historijske discipline kao što su ekonomija, antropologija i geografija u proučavanju svjetske historije.

## Reference
# Houston

|  |
| --- |
| Houston |
| Grad |
| Centar Houstona |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Zastava | Grb |

 |
| Država |  Sjedinjene Američke Države |
| Savezna država | Texas |
|  |
| Nadmorska visina | 13 m |
|  |
| Površina | 1.558 km2 |
|  |
| Stanovništvo |   |
|  - Urbana zona | 3.822.509 (2006) |
|  - Metro | 5.660.245 (2006) |
|  - Grad | 2.144.491 (2006) |
|  |
| Gradonačelnik | Bill White |
|  |
|  |
| **Veb-sajt:**  www.houstontx.gov |
|  |

**Houston** (fonol.: *Hjuston*) je najveći grad u saveznoj državi Texas i četvrti najveći grad u SAD-u. Prema popisu stanovništva iz 2005. godine grad ima preko 2 miliona stanovnika. Metropleks Houstona je sedmi najveći u SAD-u, sa populacijom od 5.3 miliona stanovnika.

Houston je poznat po svojoj aeronautičkoj industriji, također područje Houstona je vodeće u proizvodnji opreme za naftnu industriju. Luka Houston je šesta najveća luka na svijetu, te ostvaruje najveći međunarodni profit u SAD-u.

## Pobratimski gradovi

* Stavanger, Norveška

Nedovršeni članak Houston koji govori o **gradovima** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Springfield (Illinois)

|  |
| --- |
| Springfield |
| Grad |
| Springfield |
| Država |  Sjedinjene Američke Države |
| Savezna država SAD | Illinois |
|  |

**Springfield** je grad u SAD, u saveznoj državi Illinois i njen glavni grad. Prema podacima iz 2006. godine u gradu je živjelo 116.482 stanovnika. Grad je poznat ne samo po tome što je političko sjedište Illinoisa, nego što su u njemu živjele i radile mnoge poznate ličnosti iz američke historije, prije svega bivši predsjednici Abraham Lincoln i Ulysses S. Grant. Iako je tek šesti po veličini grad u Illinoisu, ipak ima titulu glavnog grada.

## Literatura

* Angle, Paul M. *"Here I have lived": A history of Lincoln's Springfield, 1821–1865* (1935, 1971)
* Crouthamel, James L. "The Springfield Race Riot of 1908." *Journal of Negro History* 1960 45(3): 164–181. Issn: 0022-2992 in Jstor
* Harrison, Shelby Millard, ed. *The Springfield Survey: Study of Social Conditions in an American City* (1920), famous sociological study of the city vol 3 online
* "Springfield". *Illinois State Gazetteer and Business Directory for 1858 and 1859*. Chicago, Ill: George W. Hawes. 1858. OCLC 4757260. Upotreblja se zastarjeli parametar `|chapterurl=` (pomoć)
* Laine, Christian K. *Landmark Springfield: Architecture and Urbanism in the Capital City of Illinois.* Chicago: Metropolitan, 1985. 111 pp.
* Lindsay, Vachel. *The Golden Book of Springfield* (1920), a novel excerpt and text searc
* Senechal, Roberta. *The Sociogenesis of a Race Riot: Springfield, Illinois, in 1908.* 1990. 231 pp.
* VanMeter, Andy. "Always My Friend: A History of the State Journal-Register and Springfield." Springfield, Ill.: Copley, 1981. 360 pp. history of the daily newspapers
* Wallace, Christopher Elliott. "The Opportunity to Grow: Springfield, Illinois during the 1850s." PhD dissertation Purdue U. 1983. 247 pp. DAI 1984 44(9): 2864-A. DA8400427 Fulltext: ProQuest Dissertations & Theses
* Winkle, Kenneth J. "The Second Party System in Lincoln's Springfield." *Civil War History* 1998 44(4): 267–284. Issn: 0009-8078

## Vanjski linkovi

*
* Illinois General Assembly

* Springfield (Illinois) na Curlie
# Dominikanska Republika

| Dominikanska RepublikaRepública Dominicana |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| **Himna:**"Quisqueyanos valientes" ("Hrabri sinovi Quisqueya")Duration: 1 minute and 37 seconds.1:37 |
| Položaj Dominikanske Republike na karti Položaj Dominikanske Republike
 |
| Glavni grad | Santo Domingo
 |
| Službeni jezik | španski |
| Državno uređenje |   |
| • Predsjednik | Leonel Fernández |
| • Potpredsjednik | Rafael Albuquerque de Castro |
| Zakonodavstvo |  |
| Nezavisnost | 27. februar 1844. (od Haitija)  |
| Površina |
| • Ukupno | 48,442 km2 (130.) |
| • Vode (%) | 1.6 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 9.478.612 Popis 2010 (87.) |
| • Gustoća | 182/km2  |
| Valuta | Dominikanski peso (DOP)  |
| Vremenska zona | UTC-4 |
| Pozivni broj | +1-809 i +1-829 |
| Internetska domena | .do |

**Dominikanska Republika** je država u Karipskom moru. Zauzima dvije trećine istočnog dijela ostrva Hispaniola i graniči sa Haitijem. Dominikansku Republiku često miješaju sa Dominikom, također državom u Karipskom moru.

## Historija

Ostrvo Hispaniola otkrio je Kristofor Kolumbo 1492. Narod Arawak, koji je naseljavao ostrvo, je ubrzo istrijebljen. Od 1503. godine Španci dovoze na ostrvo crnce-robove. Francuzi i Španci su 1697. godine podijelili ostrvo. 1795. godine Španija se odrekla svog dijela ostrva. 1822-1844 cijelo je ostrvo Hispaniola ujedinio pod svojom vlašću Jean Pierre Boyer. 1844. godine Dominikanska Republika, gdje su u većini bili mulati, se ponovno odvojio. 1930-1961, diktatorski je vladao Rafael Leonidas Trujillo, sve dok nije ubijen u atentatu 1965 SAD su vojnom intervencijom spriječili da izabrani predsjednik Juan Bosch Gavino zavlada. Rezultat američkog upletanja bila je diktatura Joaquina Vidella Balaguere, 1966-1978.

## Vlada

Predsjednik republike je i šef države i predsjednik vlade. Predsjednik i potpredsjednik se biraju svake 4 godine.

## Političke podjele

Dominikanska Republika se dijeli na 29 provincija i jedan distrikt.

## Geografija

Glavni i najveći grad je Santo Domingo. Dominikanska Republika ima kopnenu granicu samo sa Haitijem.

## Privreda

Ekonomija se uglavnom oslanja na turizam. Nezaposlenost je 1999. bila 13,8%.

## Stanovništvo

Od ranih 1960ih velik broj stanovnika emigrirao je u Sjedinjene Američke Države. Dominikanci su danas u SAD-u, od svih nacionalnih manjina, najveća latino grupa.

Dobna struktura:

* 0-14 godina: 34% (muški 1,486,902; žene 1,422,977)
* 15-64 godina: 61% (muški 2,609,934; žene 2,518,330)
* 65 godina i više: 5% (muški 192,254; žene 212,136) (2000, približno.)
* Prirodni prirast:1.64% (2000, približno)

## Kultura

U Dominikanskoj Republici glavna vjera je katolicizam. Vjerska tolerancija je velika.

## Također pogledajte

* Rafael Leónidas Trujillo

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt Predsjednika Dominikanske Republike
* Službeni sajt
* Dominikanska Republika na *CIA World Factbook*
# Sport

Nogomet
**Sport** je svaka fizička i psihička aktivnost koju čovjek izvodi po utvrđenom skupu pravila, u cilju takmičenja sa protivnikom ili protivničkim timom, uz primjenu propisanog sistema bodovanja na osnovu kojeg se utvrđuje pobjednik.

Sportovi se dijele na dvije grupe: grupni i samostalni.

Sport je sastavni dio društvenih potreba pojedinca, univerzalno je sredstvo razumijevanja i saradnje među ljudima, s ciljem fizičkog i duhovnog odgoja, vitalnosti i zdravlja, socijalnih odnosa i stavova, odbrambene spremnosti i kvaliteta života. Sport je i ekonomska kategorija u funkciji zapošljavanja, pokretača proizvodnje i ekonomskog rasta, promocije, reklame i ostalih marketinških aktivnost
i u oblastima turizma, transporta, medija, zabave i sl.

## Grupni sportovi

U grupne (zajedničke) sportove spadaju svi sportovi koji se izvode grupno, gdje najveće mjesto zauzimaju sportske igre, kao na primjer nogomet (ili fudbal), košarka, rukomet, odbojka, hokej, ragbi, kriket itd., ali tu također spadaju i sportovi kao što su splavarenje, povlačenje konopca. Kao i neki borbeni sportovi kao naprimjer: karate, džudo itd.

## Pojedinačni sportovi

U samostalne (pojedinačne) sportove spadaju sportovi gdje se pojedinac sam zalaže za svoje uspjehe. U pojedinačne sportove spadaju šah, karate (u nekim slučajevima),kick box, džudo, atletika, atletska gimnastika, gimnastika, plivanje, fitnes itd.

Neki sportovi mogu se izvoditi pojedinačno ili grupno, tačnije u parovima. Tu spadaju tenis, umjetničko klizanje i skokovi u vodu.
Sport može biti takmičarskog ili slobodnog karaktera.

Takmičarski karakter označava samostalno nastupanje sportiste na takmičenjima u želji za postizanjem vrhunskih rezultata.

Slobodni (amaterski) karakter se odnosi na bavljenje sportom iz sebi poznatih razloga, koji su najčešće zdravstveni budući da je bavljenje sportom odlično za fizički razvoj i zdravlje.

## Sistemi sporta

* Sportski odgoj i obrazovanje
* Razvojni sport
* Vrhunski sport

### Sportski odgoj i obrazovanje

U okviru ovog područja sistema sporta obezbjeđuje se podrška programima koji mogu značajno uticati na sticanje utilitarnih znanja u području školskog sporta. Neophodno je podržavati međunarodna takmičenja mladih i neophodno je učiniti napor na podršci sveukupnom radu sa mladim sportskim organizacijama.

### Razvojni sport

Razvojni sport omogučava stvaranje uslova za diferenciranje vrhunskih sportista.

### Vrhunski sport

Vrhunski sport podrazumijeva pripreme sportista u organizacijama sporta za postizanje vrhunskog sportskog rezultata na međunarodnom nivou. Vrhunski sport predstavlja i oblik vrhunskog sportskog stvaralaštva.

## Također pogledajte

* Kineziologija
* Padobranstvo

## Reference

## Vanjski linkovi

Nedovršeni članak Sport koji govori o **sportu** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# 1860.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
1856. |
1857. |
1858. |
1859. |
**1860.** | 1861. | 1862. | 1863. | 1864. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
1830-e |
1840-e |
1850-e |
**1860-e** | 1870-e | 1880-e | 1890-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
18. vijek |
**19. vijek** | 20. vijek | ► |

1860. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 1860 *MDCCCLX* |
| Ab Urbe condita | 2613 |
| Asirski kalendar | 6610 |
| Bahá'í kalendar | 16–17 |
| Bengalski kalendar | 1267 |
| Berberski kalendar | 2810 |
| Budistički kalendar | 2404 |
| Burmanski kalendar | 1222 |
| Bizantijski kalendar | 7368–7369 |
| Kineski kalendar | 己未年 (Zemljani Koza) 4556 ili 4496     *— do —* 庚申年 (Metalni Majmun) 4557 ili 4497 |
| Koptski kalendar | 1576–1577 |
| Diskordijanski kalendar | 3026 |
| Etiopijski kalendar | 1852–1853 |
| Hebrejski kalendar | 5620–5621 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1916–1917 |
|  - *Šaka Samvat* | 1782–1783 |
|  - *Kali Juga* | 4961–4962 |
| Holocenski kalendar | 11860 |
| Igbo kalendar | 860–861 |
| Iranski kalendar | 1238–1239 |
| Islamski kalendar | 1276–1277 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 12 dana |
| Korejski kalendar | 4193 |
| Minguo kalendar | 52 prije Tajvana 民前52年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2402–2403 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

1860. (MDCCCLX) bila je prijestupna godina koja počinje u nedjelju po gregorijanskom kalendaru i prijestupna godina koja počinje u petak po julijanskom kalendaru, 1860. godina naše ere (CE) i godine nove ere (AD), 860. godina drugog milenijuma, 60. godina 19. vijeka i prva godina decenije 1860-ih. Početkom 1860. godine, gregorijanski kalendar je bio 12 dana ispred julijanskog kalendara, koji je ostao u lokalnoj upotrebi do 1923. godine.

## Događaji

* 2. april – U Torinu se sastao prvi italijanski Parlament.
* 4. april – Ruski car Aleksandar Drugi odobrio Finskoj uvođenje marke.
* 8. oktobar – Uspostavljena prva telegrafska linija u SAD između Los Angelesa i San Franciska.
* 6. novembar – Abraham Lincoln izabran za predsjednika SAD.

## 1860. u temama

## Rođeni

* 29. januar – Anton Pavlovič Čehov, ruski književnik
* 20. maj – Eduard Buchner, njemački hemičar
* 7. juli – Gustav Mahler, austrijski kompozitor i dirigent
* 12. august – Klara Hitler, majka Adolfa Hitlera

## Umrli

* 21. septembar – Arthur Schopenhauer, njemački filozof

## Reference

## Vanjski linkovi
# Alegorija

Alegorija Fortune
**Alegorija** (grč. *allegoria* = prenesen govor) jest stilska figura najčešće svrstavana u figure misli, jer se njome direktno rečeno odnosi na nešto drugo, uz pretpostavku da se pjesnička slika ili priča može objasniti pojmovima. Kao prenošenje značenja srodna je metafori, ali u staroj retorici uglavnom je vladalo mišljenje da zahtijeva veću cjelinu od pojedine riječi, što omogućuje da se vrline, strasti ili prirodne pojave opisuju kao osobe, odnosno da se, npr., putovanje u prostoru shvati kao proces duhovnog sazrijevanja. Naziv se također koristi u širem smislu kao oznaka svakog lika ili prikaza u kojem se može razabrati pojmovno objašnjenje (npr., djevojka s vagom kao alegorija pravde), ali i za pojedine književne žanrove koji su naročito njegovani u srednjem vijeku i baroku. Ponekad se shvata kao i načelo koje prožima neke književne vrste, poput basne, ili, pak, pojedina djela u kojima se jasno razabire odnos prema kritici ili potvrđivanju nekog poznatog učenja.

## Također pogledajte

* Semiotika

## Reference