Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Louis Pasteur

| Louis Pasteur |
| --- |
|  |
| Rođenje |  (1822-12-27) 27. decembar 1822. Dole, Francuska |
| Smrt | 28. septembar 1895(1895-09-28) (72 godine) Marnes-la-Coquette, Francuska |

**Louis Pasteur** (27. decembar 1822 – 28. septembar 1895) bio je francuski hemičar i biolog.

Diplomirao je hemiju u Bezansonu (Besançon). Njegovo prvo istraživanje odnosilo se na optička svojstva vinske kiseline te je jedan od osnivača stereohemije. Bavio se problemima alkoholne i mliječne fermentacije, što ga je odvelo na proučavanje bolesti vina. Spoznaja da se klice iz kojih nastaju mikroorganizmi mogu uništiti uticajem topline bila temelj postupka sterilizacije nazvanog po njemu pasterizacijom. S tim je u vezi i početak antiseptičke metode u hirurgiji, koju je Pasteur primjenio 1865. uvođenjem fenola kao sredstva za dezinfekciju rana.

Bio je uvjereni pacifista i patriota te je nakon pruskog bombardiranja Pariza zatražio da se njegovo ime briše sa spiska počasnih doktora Univerziteta u Bonnu.

Istraživao je cjepiva protiv zaraznih bolesti kao što su cjepiva protiv bjesnila, antraksa i kolere.

Izolirao je uzročnika antraksa i primijenio cjepivo protiv te bolesti. Otkrio je i uzročnike porodiljske groznice i kolere peradi. Prvi Pasteurov zavod za istraživanje bjesnoće osnovan je 1888.

## Također pogledajte

* Pasterizacija
* Bjesnilo

## Reference
# Robert Koch

| Robert Koch |
| --- |
| njemački bakteriolog |
| Rođenje |  (1843-12-11) 11. decembar 1843. Clausthal, Njemačka |
| Smrt | 25. maj 1910(1910-05-25) (66 godina) Baden-Baden, Njemačka |

**Robert Koch** (Clausthal, 11. decembar 1843 – Baden Baden, 25. maj 1910) bio je njemački bakteriolog.

Jedan je od osnivača medicinske mikrobiologije. Godine 1882. u Fiziološkom društvu u Berlinu, Koch je iznio vlastitu spoznaju o uzročniku tuberkuloze, patogenom mikroorganizmu štapićastog oblika, koji je po njemu nazvan Kochovim bacilom. Bilo je to revolucionarno otkriće u borbi protiv najopasnije bolesti 19. vijeka. Također je pronašao uzročnike kolere, ispitivao malariju i afričku bolest spavanja, te uveo liječenje kininom. Godine 1905. dobio je Nobelovu nagradu za medicinu.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Biografija (engl.)
# Vještački satelit

Sputnik 1 - prvi vještački satelit.
U kontekstu svemirskih letova, **satelit** je objekat koji je ljudskim naporom smješten u orbitu. Takvi objekti se ponekad zovu vještački sateliti da bi se razlikovali od prirodnih satelita, kao što je Mjesec.

Prvi vještački satelit, Sputnik 1, je lansiran od strane Sovjetskog Saveza, 4. oktobra 1957. godine, u sklopu programa *Sputnik*. Do 2010. godine, na hiljade satelita je lansirano u orbitu oko Zemlje. Oni imaju porijeklo iz preko 50 zemalja, a lansirani su uz pomoć tehnlogija iz 10 zemalja. Nekoliko stotina satelita je trenutno u radu, dok na hiljade njih više ne funkcioniše, i kao čitavi ili njihovi dijelovi orbitiraju iznad zemlje kao otpad. Nekoliko letjelica je postavljeno u orbite drugih svemirskih tijela i postali su vještački sateliti Mjeseca, Venere, Marsa, Jupitera i Saturna.

Vještački sateliti se koriste različite namjene. Uobičajeno se koriste kao vojni i civilni promatrački sateliti, zatim kao: komunikacijski sateliti, navigacioni, za vremensku prognozu i različita istraživanja.

Svemirske stanice i svemirske letjelice sa ljudskom posadom, ako su u orbiti, također se smatraju satelitima. Orbite satelita veoma variraju, zavisno od namjene satelita i razvrstani su na različite načine. Dobro poznate vrste orbita su niska Zemljina orbita, polarna orbita i geostacionarna orbita. Sateliti su obično polu-nezavisni, računarski upravljani sistemi. Satelitski podsistemi izvršavaju više zadataka, kao što su: proizvodnja energije, kontrola temperature, daljinsko mjerenje, kontrola visina i kontrola orbite.

## Također pogledajte

* Komunikacijski satelit
* Satelit za osmatranje Zemlje
* Marsovi prirodni sateliti
* Daljinska istraživanja
* Orbitalna lansiranja u 2011

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*
*  praćenje 17000 satelita u realnom vremenu
# Zoologija

Raznolikost životinja
**Zoologija** je grana biologije koja se bavi proučavanjem životinjskih vrsta, odnosno, oblikom i građom tijela (morfologija, anatomija), životnim aktivnostima (psihologijom), razvojem i porijeklom (uključujući paleontologiju), nasljednim odlikama (genetikom), odnosom s okolišem (ekologijom), rasprostranjenošću (zoogeografijom) i ponašanjem životinja.

## Podjela

1. Praživotinje
2. Višećelijske životinje
3. Mekušci
4. Zglavkari
5. Protostomije i deuterostomije
6. Bodljokošci
7. Hordate
8. Ribe
9. Vodozemci
10. Gmizavci
11. Ptice
12. Sisari

## Također pogledajte

* Ektotermija
* Poikilotermija

## Vanjski linkovi

 Zoologija na Wikimedia Commonsu

* Knjige o zoologiji na Projektu "Gutenberg"
* *Online Dictionary of Invertebrate Zoology*
# Endoskelet

Endoskelet sabljarke
Endoskelet smeđeg šišmiša, *Eptesicus fuscus*
**Endoskelet** (grč. ἔνδον – *éndon* = "unutra", "unutrašnji" + σκελετός- *skeletos* = skelet, kostur) je unutrašnja potporna struktura životinja, sastavljena od mineraliziranog tkiva.

## Pregled

Endoskelet je skelet koji se nalazi u unutrašnjosti tijela. Endoskelet se razvija ispod kože ili u dubljim tkivima tijela. Endoskelet kičmenjaka u osnovi se sastoji od dvije vrste tkiva (kosti i hrskavice). Tokom ranog embrionskog razvoja endoskelet se sastoji od notohorde i hrskavice. Notokorda u većine kičmenjaka zamijenjena je kičmom, a hrskavica se kod većine odraslih zamjenjuje kostima. U tri koljena i jednom podrazreda životinja, endoskelet može funkcionirati isključivo za potporu (kao u slučaju spužvi (Porifera), ali često služi kao mjesto vezanja mišića i mehanizam za prijenos mišićnih sila.

Pravi endoskelet potiče iz mezodermnog tkiva. Takav skelet prisutan je u bodljokožaca i hordata. Endoskelet Porifera sastoji se od mikroskopskih karbonatnih ili silikatnih spikula ili mreže spongina. Coleoidae nemaju pravi endoskelet u evolucijskom smislu; tamo je egzoskelet školjki evoluirao u nekoliko vrsta unutrašnje strukture, pri čemu je "sipa" sipa najpoznatija verzija. Pa ipak, oni u tijelu imaju hrskavičavo tkivo, čak i ako nije mineralizirano, naročito u glavi, gdje formira primitivnu lobanju. Endoskelet daje tijelu oblik, podršku i zaštitu i pruža sredstvo i oslonac za kretanje.

## Galerija

* Endoskelet morske zvijezde
* Endoskelet morskih spužvi
* Endoskelet Echinodermata (*Arbacia lixula*)
* Poređenje endoskeleta raznih Vertebrata

## Također pogledajte

* Egzoskelet
* Hidroskelet

## Reference

## Vanjski linkovi
# 1801.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
1797. |
1798. |
1799. |
1800. |
**1801.** | 1802. | 1803. | 1804. | 1805. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
1770-e |
1780-e |
1790-e |
**1800-e** | 1810-e | 1820-e | 1830-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
18. vijek |
**19. vijek** | 20. vijek | ► |

1801. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 1801 *MDCCCI* |
| Francuski republikanski kalendar | 9–10 |
| Ab Urbe condita | 2554 |
| Asirski kalendar | 6551 |
| Bengalski kalendar | 1208 |
| Berberski kalendar | 2751 |
| Budistički kalendar | 2345 |
| Burmanski kalendar | 1163 |
| Bizantijski kalendar | 7309–7310 |
| Kineski kalendar | 庚申年 (Metalni Majmun) 4497 ili 4437     *— do —* 辛酉年 (Metalni Pijetao) 4498 ili 4438 |
| Koptski kalendar | 1517–1518 |
| Diskordijanski kalendar | 2967 |
| Etiopijski kalendar | 1793–1794 |
| Hebrejski kalendar | 5561–5562 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1857–1858 |
|  - *Šaka Samvat* | 1723–1724 |
|  - *Kali Juga* | 4902–4903 |
| Holocenski kalendar | 11801 |
| Igbo kalendar | 801–802 |
| Iranski kalendar | 1179–1180 |
| Islamski kalendar | 1215–1216 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 12 dana |
| Korejski kalendar | 4134 |
| Minguo kalendar | 111 prije Tajvana 民前111年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2343–2344 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

## Događaji

* 1. januar – Otkriven Ceres, prva patuljasta planeta u Sunčevom sistemu
* 2. april – Britanske snage pod vodstvom Horatija Nelsona porazile su dansku flotu u bitki kod Kopenhagena.

## Rođeni

### Januar

### Februar

* 13. februar – Janoš Kardoš slovenski evangelistički svećenik, pjesnik, pisac, prevodilac i političar u Mađarskoj

### Mart

### April

* 12. april – Josef Lanner, bečki kompozitor plesne muzike i dirigent plesnog orkestra
* 19. april – Gustav Fechner, njemački fizičar, filozof, psiholog i književnik

### Maj

### Juni

### Juli

### August

### Septembar

### Oktobar

* 16. oktobar – Josip Jelačić, hrvatski ban
* 23. oktobar – Albert Lortzing, njemački kompozitor

### Novembar

### Decembar

* 7. decembar – Johann Nestroy, austrijski komediograf i glumac

## Umrli

* 14. mart – Ignacy Krasicki, poljski književnik
* 11. april – Antoine de Rivarol, francuski pisac
* 27. juli – Maksimilijan Franjo Austrijski, sin cara Franje I i posljednji kelnski knez-izbornik

## Reference

## Vanjski linkovi
# Perm (period)

| Era | Period | Milioni godina |
| --- | --- | --- |
| Paleozoik | Perm | 298,9 ±0,2 |
| Karbon | Pensilvanij | 323,2 ±0,4 |
| Misisipij | 358,9 ±0,4 |
| Devon | 419,2 ±3,2 |
| Silur | 443,4 ±1,5 |
| Ordovicij | 485,4 ±1,9 |
| Kambrij | 541,0 ±1,0 |

**Perm** je posljednji geološki period mezozoika u geološkoj vremenskoj skali. Započeo je prije 290 miliona godina, a trajalo do prije oko 258 miliona godina. Nazvan je po Permskoj oblasti u Rusiji.

Bilo je to posljednje razdoblje ere paleozoik; sljedeće trijasko pripada eri mezozoik. Koncept perma uveo je 1841. godine geolog Sir Roderick Murchison.

U permu su nastavljeni raniji (hercinski ili varistički) orogenetski pokreti, prvo u geosinklinalama Sjeverne Amerike i Azije, sa dosta vulkanske aktivnosti. Tokom perma zbijale su se veće klimatske promjene, što je na Sjevernoj hemisferi značajno utjecalo su na floru j faunu, kao i na stvaranje sedimenata. U Evropi su nastale prostrani sušnji predjeli, a na Južnoj polulopti ostali su sigurni tragovi zaleđavanja.

Polovinom ovog perioda desile su se velike promjene u razvoju kopnenih biljaka, osobito u Srednjoj Evropi i Sjevernoj Americi. Većina velikih paleozojskih papratnjača - stablašica izumire, a umjesto njih evoluirale su golosjemenjače. Među kopnenim životinjama, dominiraju vodozemci grupe Stegocephala, različiti gmizavci (Theriodontia). Neki od njih su vjerovatno bili u grupi iz koje su evoluirali sisari.

Kopno su naseliki insekti, a u slatkim vodama račići i ostale manje vodene životinje. U moru su se razvile krečnjačke jednoćelijske i metazojske životinje, kao što su praživotinje foraminifera, te Brachiopoda, korali, puževi, školjkaši, bodljikaši, nautilidi i posljednji predstavnici trilobita. Među višim životinjsms dominiraju ribe, ponajviše tipa rodova *Palaeoniscus* *Platysomus* i sl.

U zapadnoj Evropi najprije su nastale kopnene naslage, a u lagunama bakreni škriljevci, dolomiti, gips i mnoge soli. Biljke su se ugljenisale u velikim azijskim bazenima. U Mediteranu nastajali su dolomitski i krečnjački sedimenti.

## Također pogledajte

* Paleozoik

## Reference

## Vanjski linkovi
# Kladogeneza

*Gavialidae*, *Crocodylidae* i *Alligatoridae* su grane filogenetskog stabla krokodila.
**Kladogeneza** (grč. κλάδος - *klados* = grana + γένεσις – *jénnissi* = rođenje, razvoj) je takav proces evolucije koji počiva na diferencijaciji (razgranavanju) tako da svaka veća evolucijska grana formira njene manje grane i grančice (*clade*). To je evolucijski (filogenetski) proces i adaptiv evolusije koji vodi ka razvoju bogatijeg diverziteta sestrinskih vrsta . Obično se javlja kada se nekoliko organizama nastani u novim, često udaljenim područjima ili kada životne promjene uzrokuju izumiranje nekih formi, koje otvara ekološku niša za preživjele.

Događaji koji uzrokuju međusobno odvajanje takvih vrsta u više udaljenih područja i dalje mogu omogućiti da obje vrste da imaju jednake šanse za preživljavanje, reprodukciju, pa čak i da evoluiraju u prvcu ru bplje prilagođenosti njihovim životnim sredinama, nego dok su još uvijek bile dvije različite vrste. Jedan od primjera kladogeneze danas su vrste na Havajima, na koje su prvi prganizmi dolutali preko okeana, nošeni morskim strujam i vjetrovima. Zbog evolucijske divergencije, većina današnjih havajskih vrsta nisu nađene nigdje drugdje na Zemlji.
Kladogeneza je kontrastni pravac evolucije u odnosu na anagenezu, u kojoj postepene promjene vrsteavode ka zamjeni postojećih (predačkih), tj. u njoj nema grananja filogetskog stabla.

## Također pogledajte

* Anageneza
* Filogeneza
* Filogenija
* Evolucija

## Reference
# Strogi rezervat prirode

**Strogi rezervat prirode** (IUCN kategorija Ia) je područje zaštićeno od svega osim lagane ljudske upotrebe u cilju zaštite biološke raznolikosti, a možda i njegovih geoloških/geomorfnih osobina. Ova područja su često dom gustim autohtonim ekosistemima u kojima je zabranjeno svako djelovanje ljudi osim u cilju izrade naučnih studija, praćenja okoliša i obrazovanja. Zbog toga predstavljaju idealno netaknuto okruženje koje omogućava mjerenje vanjskog ljudskog utjecaja usporedbom s drugim područjima.

Primarni cilj svrstavanja nekog područja u ovu kategoriju je: očuvati regionalno, nacionalno ili globalno izuzetne ekosisteme, vrste (pojave ili agregacije) i/ili karakteristike georaznolikosti koje će se formirati uglavnom ili u potpunosti neljudskim silama.

Ostali ciljevi:

* Očuvati ekosisteme, vrste i karakteristike geodiverziteta u stanju što je moguće neometanije nedavnim ljudskim aktivnostima
* Osigurati primjere prirodnog okruženja za naučne studije, praćenje životne sredine i obrazovanje, uključujući osnovne oblasti iz kojih je isključen svaki pristup koji se može izbjeći
* Minimizirati smetnje kroz pažljivo planiranje i sprovođenje istraživanja i drugih odobrenih aktivnosti
* Očuvati kulturne i duhovne vrijednosti povezane s prirodom.

## Prepoznatljive karakteristike

Ova područja karakteriše:

* imaju uglavnom kompletan skup očekivanih autohtonih vrsta u ekološki značajnim gustoćama ili biti u stanju da ih vrate u te gustine kroz prirodne procese ili vremenski ograničene intervencije
* imaju puni skup očekivanih prirodnih ekosistema, uglavnom netaknutih sa netaknutim ekološkim procesima, ili procesa koji se mogu obnoviti uz minimalnu intervenciju upravljanja
* oslobođena su od značajne direktne intervencije modernih ljudi koja bi ugrozila navedene ciljeve očuvanja područja, što obično podrazumijeva ograničavanje pristupa ljudima i isključivanje naselja

## Reference
# Zaštićeni pejzaž

Zaštićeni pejzaž Trebević
**Zaštićeni pejzaž** je područje u kojem je odnos ljudi i prirode vremenom proizveo područje izrazitog karaktera sa značajnom, ekološkom, biološkom, kulturnom i scenskom vrijednošću i gdje je očuvanje integriteta ove interakcije od vitalnog značaja za zaštitu i održavanje područja i povezanih područja očuvanjem prirode i druge vrijednosti. Ovako definisan pejzaž pripada kategoriji V, jednoj od 6 (šest) kategorija u sistemu IUCN kategorizacije zaštićenih područja.

## Ciljevi zaštite

Primarni cilj zaštite je održavanje pejzaža (kulturnih, prirodnih, na kopnu ili moru) radi očuvanja prirode i drugih vrijednosti stvorenih interakcijom s ljudima kroz tradicionalne načine upravljanja.

Ostali ciljevi:

* Održavati uravnoteženu interakciju prirode i kulture kroz zaštitu pejzaža i povezane tradicionalne pristupe upravljanja, društva, kulture i duhovne vrijednosti
* Pridonijeti opsežnom očuvanju održavanjem vrsta povezanih s kulturnim krajolicima i/ili pružanjem mogućnosti očuvanja u dijelovima pejzaža koji se intenzivno koriste
* Pružati mogućnosti za uživanje, dobrobit i društveno-ekonomsku aktivnost kroz rekreaciju i turizam u skladu sa životnim stilom i privrednim aktivnostima
* Pružanje prirodnih proizvoda i usluga zaštite okoliša
* Pružiti okvir za podupiranje aktivnog uključivanja zajednice u upravljanje vrijednim krajolicima ili morskim pejzažima te prirodnom i kulturnom baštinom koju oni sadrže, putem jedinstvenih ili tradicionalnih društvenih organizacija, o čemu svjedoče lokalni običaji, način života i vjerovanja
* Poticati očuvanje agrobioraznolikosti i biološke raznolikosti u vodi
* Djelovati kao modeli održivosti kako bi se mogle naučiti lekcije za širu primjenu ekološke obnove pejzaža.

Područja ove kategorije posjeduju i:

* Izrazite scenske kvalitete sa značajnim pripadajućim staništima, florom i faunom i pripadajućim kulturnim obilježjima
* Uravnoteženu interakcija između ljudi i prirode koja je opstala tokom vremena i još uvijek ima integritet, ili gdje postoji razumna nada da će se taj integritet vratiti;
* Jedinstvene ili tradicionalne obrasce korištenja zemljišta, na primjer, kao što je vidljivo u održivim poljoprivrednim i šumarskim područjima i ljudskim naseljima koja su se razvijala u ravnoteži sa svojim pejzažom.

## Reference