# Tundra

| Biomi |
| --- |
| Suhozemni biomi |
|  | Tundra |
|  | Tajge/borealne šume |
|  | Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela |
|  | Četinarske šume umjerenih predjela |
|  | Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume |
|  | Tropske i suptropske suhe širokolisne šume |
|  | Tropske i suptropske četinarske šume |
|  | Tropske i suptropske travne i žbunaste vegetacije |
|  | Travne i žbunaste vegetacije umjerenih predjela |
|  | Planinske travne i žbunaste vegetacije |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih oblasti |
|  | Sredozemna vegetacija |
|  | Plavljena travna vegetacija |
|  | Mangrove |
| **Vodeni biomi** |
|  | Kontinentalni prag |
|  | Obalska zona (litoral) i zona mlata |
|  | Riparijska zona |
|  | Jezera |
|  | Koralni greben |
|  | Šume algi |
|  | Ledeni pokrivač |
|  | Hidrotermalni izvori |
|  | Hladni izvori |
|  | Zona dna (bentos) |
|  | Pelagijska zona (pelagijal) |
|  | Neritska zona (sublitoral) |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona |

**Tundra** je biom koji se prostire u predjelima gdje je rast drveća onemogućen nižim temperaturama i kratkom vegetacijskom sezonom. Ime potiče od kildin-samske (laponske) reči „tūndâr”, koja označava „ledinu bez drveća”. Postoje dva tipa tundre: *arktička*, rasprostranjena u polarnim predelima Arktika i Antarktika, i *alpijska*, rasprostranjena u vidu zasebnog pojasa na visokim planinama. Flora palearktičkih tundri često se naziva arkto-alpijskom usljed postojanja zajedničke historije vegetacije i velikog broja zajedničkih vrsta biljaka u arktičkoj i alpijskoj tundri.

## Arktička tundra

### Nastanak i geografsko prostiranje

Rasprostranjenost arktičke tundre na Sjevernoj polulopti
U skorijoj geološkoj prošlosti (ledena doba Kvartara) velike ledene mase pokrivale su dio Sjeverne Amerike i Evrope U periodu poslije posljednje glacijacije led se povukao ka sjeveru ili se zadržao na planinama (glečeri). Oblasti posljednje oslobođene od leda, a susedne savremenim ledenim pokrivačima pripadaju biomu tundri. Na engleskom se tundre u Americi nazivaju „barren grounds” (u prijevodu: „oskudna, neplodna zemlja”), ali o jedinstvenosti s biomom u Evropi i Aziji svjedoči i to da 75% živog svijeta na svim nabrojanim kontinentima čine iste vrste.

### Klimatski faktor

Tundra na Grenlandu
U nivou polarnog kruga u vrijeme zimske kratkodnevnice, Sunce se uopće ne izdiže iznad horizonta. Još sjevernije, noć traje još duže i veći dio tundre nema sunčevu osvijetjenost po više mjeseci. To utiče na život u tundri da svoju aktivnost usresrede na kratak period osvijetljenosti. Osim tame, značajan faktor u tundri je i hladnoća koja zapravo ima geološko nasljeđe. Duboki slojevi zemljišta („permafrost“) potpuno su zaleđeni. Na Grenlandu je zaleđen sloj debljine 600 metara, a ponegdje i dublje-u Rusiji je zaleđeni sloj bio dubine 1.450 m. U toku ljeta „otkravljuje“ se tek tanak sloj, ne veći od sedam centimetara, ali i to je dovoljno za opstanak živog svijeta koji naseljava tundru. Ovaj sloj je zasićen vodom jer padavine koje su u njega dospjele ne mogu da se ocijede dublje, pošto je tu zaleđeno. U tundri inače ima malo padavina i to je uvijek snijeg. Zbog naizmjeničnog smrzavanja i otkravljivanja zemljišta, nastaje poligonalno zemljište. Naime, ovi procesi izazivaju pupčenje tla i stvaranje šupljina u kojima se gomila kamenje.

### Živi svijet

U tundri se nalaze biljke malih dimenzija. Drvenastih biljaka ima, poput nekih vrsta breza i patuljastih vrba, ali se često ne vide od zeljaste vegetacije. Drvenaste biljke u tundrama pripadaju životnoj formi hamefita, a ne fanerofita, kojoj pripadaju srodne vrste. Od zeljastog bilja brojne su mahovine i prečice, a poznate su i vrste purpurna kamenika i šumski geranijum.

Od životinjskih vrsta poznati su mošusno goveče i irvasi, koje u Americi nazivaju karibui. Vukovi, polarne lisice i žderavci su predatori koji su prilagođeni životu u tundri tako što imaju gusto krzno i sloj potkožne masti. Takođe, uši, rep i njuška su jako skraćeni kako ne bi došlo do smrzavanja. Hrane se tekunicama, voluharicama i leminzima.

U tundri je veoma mali broj ptica koje su stanarice, dok ptice selice dolaze ljeti u milionima. Neke od njih su plovke, guske i zujavci. Veliki broj ptica se tada hrani insektima i to najčešće dvokrilcima koji inače zimuju u stadijumu larvi pod ledom koji se stvara na površini bara.

## Alpijska tundra

Alpijska tundra sa Krumholc ekotonom
**Alpijska tundra** je vegetacijski pojas u kojoj nema drveća usled niske temperature uzrokovane velikom nadmorskom visinom. Nalazi se iznad gornje šumske granice (granice drveća) na svim visokim planinama, a ekoton ka šumskoj vegetaciji karakterizira se Krumholc formama drveća.

## Literatura

* Grupa autora. 1982. Ilustrovana enciklopedija Priroda. Vuk Karadžić. Beograd.

## Reference

## Vanjski linkovi

*  Arhivirano 23. 2. 2010. na Wayback Machine
*