Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Morfin

Hemijska struktura morfina
**Morfin** je alkaloid izolovan iz opijuma, osušenog soka iscijeđenog iz nezrelih čahura maka (lat. *Papaver somniferum*). Opijum je poznat ljudima od početka civilizacije. Godine 1804. otkriven je aktivni sastojak opijuma - morfin za koji se vjerovalo da predstavlja usavršeni opijum sa svim njegovim efektima, a bez stvaranja ovisnosti, pa se smatralo da je pouzdan, dugotrajan i siguran lijek, što je bila zabluda.

Od oko 13 kilograma svježeg opijuma, koji se dobije sa otprilike jednog hektara zasijanog makom, može se proizvesti oko 1,3 kg morfina u obliku morfin hidrohlorida.

## Osobine

Morfin je opioidni analgetik čiji su osnovni, terapijski značajni učinci, analgezija i sedacija. Veže se ponajviše na opioidne receptore i snažno ih aktivira. Dodatno se mogu javiti promjene raspoloženja kao euforija i disforija, pospanost i ošamućenost. Morfin djeluje depresorno na respiratorni centar i na refleks kašljanja, ublažava strah, osjećaj umora i gladi, sužava zjenice, povećava tonus glatke muskulature gastrointestinalnog i urinarnog trakta. Morfin je smeđi prah, a zanimljivo je da se u želucu hidrolizira u inaktivni derivat. Stoga, običnim tabletama ga nije uputno primjenivati, jer mu je učinak izuzetno slab. Donedavno koristio se samo parenteralno. Međutim, danas su napravljene napredne formulacije acidorezistentnih kapsula koje se mogu uspješno primijeniti i oralno.

## Također pogledajte

* Opioid
* Opijum

## Reference
# Ovulacija

| Ovulacija |
| --- |
| Nakon priliva luteinizirajućeg hormona (LH), oocit (nezrela jajna ćelija) se ispusti u cijev maternice, gdje je tada moguća oplodnja muškom spermom u roku od 12 sati. Ovulacija označava kraj folikulske faze ciklusa jajnika i početak luteusne faze. |
| Identifikatori |
| MeSH | D010060 |
| TE | Šablon:TerminologiaEmbryologica |
| Anatomska terminologija |

**Ovulacija** je čin oslobađanja jajeta iz jajnika. U žena, ovaj se događaj događa kada folikul jajnika pukne i oslobađa sekundarne jajničke ćelije. Nakon ovulacije, tokom luteusne faze, jaje će biti spremno zaoplodnju putem spermatozoida. Pored toga, maternična obloga (endometrij) zadebljava, da bi mogla primiti oplođeno jaje. Ako se ne dogodi začeće, maternica i krv će se izliti tokom menstruacije.

Ovulacija je dio menstruacijskog ciklusa žena. Nastupa 14 dana prije sljedeće menstruacije. Sastoji od perioda rasta folikula, njihovog prskanja i oslobađanja jajne ćelije iz folikula. Zrela jajna ćelija spremna je za oplodnju tokom naredna 24 sata. Plodno razdoblje žene traje na dan ovulacije, par dana prije ovulacije (jer zaostali spermatozoidi mogu oploditi jajnu ćeliju) i tri dana poslije ovulacije. To je optimalno vrijeme za začeće. Nekoliko dana prije ovulacije sluz cerviksa u vagini postaje obilnija, bistrija i rastezljivija i takva ostaje dok traje ovulacija.

Ovulacija je povezana s lučenjem spolnih hormona iz jajnika (estrogena i progesterona), čije je lučenje regulirano hormonima iz hipofize - FSH (folikul stimulirajući hormon i LH (luteinizirajući hormon). Hormon iz hipotalamusa: Gn-RH, različito utiče na lučenje FSH i LH i kontrolira proces.
Ovulacija se događa 14. dana normalnog menstruacijskog ciklusa kao odgovor na nagli porast LH, 24 sata prije same ovulacije. Ona se odnosi na proces izbacivanja jajne ćelije iz njenog folikula, još u procesu dozrijevanja iz Graafovog folikula u trbušnu šupljinu, odakle će dospjeti u jajovod gdje će jajna ćelija biti oplođena. Mala cistolika struktura iz koje je izašlo jajašce prolazi promjene te se transformira u hormonski aktivnu strukturu tzv. žuto tijelo.

## Reference

## Vanjski linkovi
# Velika nizija

Velika nizija (zeleno)
**Velika nizija** (engleski: *Great Plains*) je otvoren prostor prerija koji leži istočno od Stjenovitih planina u Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadi. U Velikoj niziji su smješteni dijelovi američkih saveznih država Novi Meksiko, Texas, Oklahoma, Colorado, Kansas, Nebraska, Wyoming, Montana, Južna Dakota i Sjeverna Dakota i kanadskih provincija Alberta, Manitoba i Saskatchewan.

Uzvišene regije Velike nizine nazivaju se Visoke ravnice (*High Plains*), a općenito se nalaze zapadno od 100. meridijana koji grubo odgovara liniji od koje zapadno padne manje od 500 mm padavina godišnje. Regija je aridna i općenito je karakterizirana rančevima i rubnim farmama. Otprilike svakih 25 godina regiju pogađaju suše i razorne pješčane oluje. Središte regije se nalazi na Oklahoma Panhandleu, uključujući jugoistočni Colorado, jugozapadni Kansas, Texas Panhandle, te krajnji sjeveroistok države Novi Meksiko. Ta područja su bila poznata kao Dust Bowl tokom kasnih 1920-ih i ranih 1930-ih. Učinak suše povezan s učincima Velike depresije prisilio je mnoge farmere da napuste zemlju širom Velike nizije.

Južni dio Velike nizije leži preko Ogallala Aquifera, nepreglednog podzemnog sloja vodonosnih naslaga koje datiraju iz posljednjeg ledenog doba. Ekstenzivno se koristi navodnjavanje centralnom osovinom, ali se akvifer iscrpljuje u mjeri koja nije održiva.
# Komensalizam

Epifitske paprati kao komensali na javoru.
**Komensalizam** (izvedeno od lat. cum=zajedno, i lat. mensa=sto, trpeza) je takav oblik ekoloških interakcija između vrsta, koji je koristan jednoj vrsti (zvanoj komensal), dok na drugu vrstu ne postoje ni pozitivne ni negativne posljedice interakcija. Često se ovo označava kao efekat ( + / 0 ) ili ( 0 / + ), odnosno govori se da je ovaj ekološki odnos pozitivan za komensala, a neutralan po drugu vrstu. Trajanje komensalizma može varirati od kratkotrajne interakcije vrsta (poput odnosa predator—lešinar), do duže i mnogo intimnije simbioze.

Komensalizam se može posmatrati i kao najprimitivniji oblik simbioze shvaćene u širem smislu, jer je jednostran — samo jedna vrsta-partner ima koristi od interakcija .

## Oblici komensalizma

U početku se termin komensalizam koristio samo za objašnjavanje iskorištavanja ostataka plijena od strane nepredatora, ali se kasnije opisalo još nekoliko oblika komensalizma.

**Forezija** je oblik komensalizma, u kojem se jedna vrsta prikači za drugu isključivo radi transporta. Forezija može biti fakultativna ili obligatorna, a uočava se kod velikog broja zglavkara — grinje na insektima letačima, pseudoškorpije na tvrdokrilcima i sisarima , stonoge na pticama . Prisutna je i kao odnos među kičmenjacima (gdje su komensali vrste riba iz familije Echeneidae na drugim morskim kičmenjacima). Rasijavanje velikog broja kopnenih biljaka odigrava se forezijom, nazvanom zoohorija — spore, plodovi ili sjemena se zakače za životinju-prenosioca i tako budu rasijana (primer su sjemena čička).

**Inkvilinizam** je takav oblik interakcija gdje jedna vrsta koristi drugu kao stanište. Poznati primjeri su ptice koje se nastanjuju u šupljinama stabala drveća, kao i epifitske i epifilske biljke.

**Metabioza** je odnos korištenja produkata ili dijelova tijela jednog organizma, poslije njegove smrti, od strane drugog organizma. Primer za ovaj ekološki odnos su rakovi samci koji koriste ljušture uginulih puževa.

## Kod čovjeka

Kod ljudi se oni mikroorganizmi koji nastanjuju različite biotope i u svojoj ukupnosti su kod čovjeka normalna flora, nazivaju ekto- i endokomenzalima. Ovdje se dijelom radi i o mutualizmu, jer mnogi od tih mikroorganizama imaju zaštitnu ulogu u biotopu koji nastanjuju pa neravnoteža te flore uzrokuje zdravstvene probleme. To su:

* na koži (ovisno o području) različita kožna flora
* u usnoj šupljini je usna flora (koja u području zubi ipak ne štiti od mikroorganizama koji luče kiselinu što izaziva karijes)
* u gornjem dijelu respiratornog sistema fiziološki mikroorganizmi
* u crijevima, ovisno o dijelu, različita crijevna flora
* kod žena (u vagini) vaginalna flora čiji sastav je različit, ovisno o životnoj dobi žene.

## Note i reference

## Također pogledajte

* Paraziti
# Viskača

| Viskača |
| --- |
| Viskača |
| Sistematika |
| Carstvo | Animalia |
| Koljeno | Chordata |
| Razred | Mammalia |
| Red | Rodentia |
| Porodica | Chinchillidae |
| Rodovi |
| * Lagidium
* Lagostomus
 |

**Viskača** je naziv za vrstu glodara iz porodice Chinchillidae.

Postoje četiri vrste viskača uvrštene u dva roda:

* Ravničarska viskača (*Lagostomus maximus*)
* Sjeverna viskača (*Lagidium peruanum*)
* Planinska viskača (*Lagidium viscacia*)
* Wolfsonova viskača (*Lagidium wolffsohni*)

## Vanjski linkovi

## Reference

## Vanjski linkovi

Nedovršeni članak Viskača koji govori o **biologiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Paleobiology Database

| Paleobiology Database |
| --- |
|  |
| URL | paleobiodb.org/classic |
| Vrsta sajta | baza podataka |
| Dostupni jezik/-ci | engleski |

**Paleobiology Database (PBDB)** internetski je resurs za informacije o distribuciji i klasifikaciji fosilnih ostataka životinja, biljaka i mikroorganizama.

## Historija

Paleobiology Database nastao je kao dio NCEAS financirane *Phanerozoic Marine Paleofaunal Database* inicijative koja je djelovala od augusta 1998. do augusta 2000. godine. Od 2000. do 2015. Paleobiology Database dobivao je sredstva od Državne naučne fondacije i Australskog istraživačkog vijeća. Od 2000. do 2010. godine bio je smješten u Nacionalnom centru za ekološku analizu i sintezu, interdiscipliranom istraživačkom centru u sastavu Univerziteta Kalifornije. Paleobiology Database trenutno je smješten u Univerzitetu Wisconsin–Madison i nadgledava ga međunarodni odbor značajnih doprinositelja podataka.

## Reference

## Također pogledajte

* Fossilworks

## Vanjski linkovi

* Službena veb-sajt
# Bubojedi

| Bubojedi (Eulipotyphla) |
| --- |
| *Erinaceus europaeus* |
| Sistematika |
| Carstvo | Animalia |
| Koljeno | Chordata |
| Razred | Mammalia |
| Red | **Eulipotyphla** Haeckel, 1866. |
| Porodice |
| Erinaceidae
Soricidae
Talpidae
Solenodontidae
Nesophontidae † |

**Bubojedi** (lat. Eulipotyphla) su viši sisari. Njihove fosile nalazimo u eocenu.

Građa tijela fosilnih ostataka pokazuje brojna obilježja, kao što su građa nogu koje imaju u po pet prstiju tj pet začetaka prstiju,oblikovan zubne vilice. Dijelovi te osnovne građe tijela su slični kao kod zvijeri i primata.

Placentalni su sisari. Rađaju razvijene mladunce, koji u utrobi preko placente razmjenjuju kiseonik, hranu i otpadne materijale. Ima ih oko 370 vrsta. Žive u raznim sredinama., a najviše im odgovara vlažna sredina šumskog žbunja. Svi su mesožderi i kopaju jazbine. Loš im je vid, a dobar njuh. Imaju perajasta stopala, pljosnat rep i poklopce kojima zatvaraju nozdrve.

Vilica predstavlja osnovni tip zubala viših sisavara i u velikoj mjeri odgovara zubalu zvijeri. Posjeduju duge i šiljate očnjake, a u području kutnjaka zube "derače". Izraženi su i mišići za žvakanje.

Ove životinje se hrane uglavnom bubama, drugim člankonošcima i crvima. Najveći bubojedi su ježevi, a najmanji evropska patuljasta rovka.

## Sistematika

Dijele se u pet porodica:

* ježevi (Erinaceidae)
* krtice (Talpidae)
* Solenodontidae
* rovke (Soricidae)
* karipske rovke (Nesophontidae)
# Miš

| Miš |
| --- |
| Raspon fosila: Miocen - nedavno |
| Kućni miš (*Mus musculus*) |
| Sistematika |
| Carstvo | Animalia |
| Koljeno | Chordata |
| Razred | Mammalia |
| Red | Rodentia |
| Porodica | Muridae |
| Rod | Mus |
| Rod |
| 30 poznatih vrsta |

**Miš** je sisar koji pripada jednoj od mnogih vrsta malih glodara u rodu *miševa* i porodici *Muridae*.

Vjerovatno najpoznatija vrsta miševa je kućni miš (*Mus musculus*), koji se nalazi u skoro svim državama svijeta, gdje živi zajedno s ljudima u njihovim domovima. Ovi miševi se koriste u laboratorijama kao pokusne životinje, ali su veoma popularni i kao kućni ljubimci.

## Kućni miš - karakteristike

Miševi teško održavaju tjelesnu temperaturu, stoga grade topla gnijezda od različitog otpadnog materijala. Dovoljna im je tkanina, papir ili slama za topli dom. Žive u malim zajednicama i vole biti u blizini svog doma. Ne lutaju puno i ne skupljaju zalihe hrane. Hrane se različitim sjemenkama, svježim i suhim plodovima, a ponekad i hranom životinjskog podrijekla.

Mišji urin igra važnu ulogu u komunikaciji s drugim glodavcima. Glodavci će obilježiti područje koje privlači ženke ili upozorava druge muškarce. Kućni miš se pari tokom cijele godine, a ženka nosi mlade 23 dana. Nakon 28 dana mladi su potpuno samostalni, a nakon 60 dana su već i spolno zreli. Jedna ženka je sposobna okotiti do osam legla godišnje s prosječno šest štenaca po leglu.

## Također pogledajte

* Miš (hardver)

## Vanjski linkovi

* 2005-11-04, Sciencedaily: Mice Sing In The Presence Of Mates, Researchers Discover

## Reference
# Monofiletska evolucija

**Filetsko stablo plave (lijevo) i crvene (desno) grupe koje su monofiletske, dok je zelena kategorija (u sredini) parafiletska**.
**Kladogram primata prikazuje monofiletsku grupu** (majmuni: žuto),
**parafiletsku** (polumajmuni: plavo, uključujući i crveno polje) i
 **polifiletsku**
 grupu (noću aktivni primati: lori i avetnjaci, crveno).
**Monofiletska evolucija** ili **monofilija** (eng: *monophyly*) i **monofiletsko porijeklo**, kao i **monofiletska specijacija** su pojmovi koji se odnose na pojavu da svi pripadnici određene šire biosistematske skupine ili skupine populacija potiču iz jedne te iste uže grupe organizama. Pravac u nauci o biološkoj evoluciji koji ovakav oblik specijacije smatra univerzalnim načinom evoluiranje živog svijetaoznačava se kao **monofiletizam**.

Tako, na primjer sve recentne ljudske populacije imaju monofiletsko porijeklo.

U zajedničkoj kladističkoj upotrebi, monofiletska grupa je takson (grupa organizama) koji formira jednu granu filogenetskog sabla, što znači da se sastoji od predaka svake vrste i svih njenih potomaka. Termin je sinonim za neuobičajeno termin **holofilija**. Monofiletske grupe su obično okarakterizirane zajedničkim obilježjima, kao izvedenim sinapomorfijama.

Monofilija je u suprotnosti sa parapfilijom i polifilijom, koji je najlakše shvatiti iz drugog dijagrama u ovom članku. U današnjoj upotrebi, parafiletska grupa se sastoji se od svih potomaka zajedničkog pretka osim jedne ili više monofiletskih grupa. Parafiletska grupa je na taj način 'gotovo' monofiletska (u skladu sa značenjem prefiksa 'para', odnosno 'u blizini' ili 'zajedno'). Polifiletske grupe karakteriziraju konvergentne značajke, uključujući i ponašanje (npr. noću aktivni primati, drveće, vodeni insekati). Strukture i funkcija po kojima se jedna grupa razlikuje od ostalih nisu naslijeđene od zajedničkog pretka.

## Reference

## Također pogledajte

* Pravci evolucije
* Specijacija
* Hronovrsta
# Antikoagulans

**Antikoagulans** ili **antikoagulant** je supstanca koja spriječava koagulaciju, tj. grušanje krvi.

Postoje antikoagulansi koji se koriste kao lijek u trombotičkim poremećajima, ali i oni koji se koriste u medicinskoj opremi, kao npr. u epruvetama, kesama za krv, opremi za hemodijalizu i sl.

Kaskada koagulacije
## Kumarini

Kao lijekovi, najčešće se koriste kumarini, antagonisti vitamina K. Ovi antikoagulansi se koriste u terapiji duboke venske tromboze, plućne embolije, fibrilacije pretkomora i kod vještačkih srčanih zalisaka.

U većim količinama kumarini se koriste kao rodenticidi (za ubijanje miševa i pacova).

### Poznati Kumarini

* Farin ili Martefarin (Varfarin)
* Sintrom ili Sinthrome (Acenokumarol)
* Marcumar, Falithrom ili Marcoumar (Fenprokoumon)

## Heparin

Heparin je biološka supstanca, najčešće dobivena od svinjskih crijeva. Djeluje tako što aktivira antitrombin III, koji blokira da trombin učestvuje u procesu zgrušavanja. Osim u terapiji, heparin se koristi kao antikoagulans i u medicinskoj opremi (epruvete sa heparinom najčešće imaju zeleni čep).

## Antikoagulansi izvan tijela

Pored heparina, u medicinskoj opremi se koriste brojni antikoagulansi i većina njih djelije tako što vezuje ione kalcijuma i time spriječava koagulaciju.

Najčešće se koriste EDTA, citrati, oksalati i dr.

## Reference

## Vanjski linkovi
# Tupik

Tupik
**Tupik** (lat. *Fratercula arctica*) je morska ptica iz porodice njorki.

## Opis

Tupik se uglavnom hrani manjom ribom koju lovi tokom ronjenja. Ima crno perje na leđima i glavi, sive mrlje na obrazima i bijelo perje na donjem dijelu tijela. Njegov veliki kljun je crveno-crnih tonova, a noge narandžaste. Tokom zime mitari se na otvorenom moru i tom prilikom pojedini dijelovi kljuna gube svijetlu boju. Ženka i mužjak su slični po izgledu, ali je mužjak obično nešto veći. Mladunci imaju slično perje, ali nešto drugačije boje kljuna i tamnije noge.

Fratercula arctica arctica
Tupik jesen i zimu provodi na pučini hladnih sjevernih mora, a na obalu se vraća s početkom sezone parenja u kasno proljeće. Gnijezdi se u kolonijama na vrhovima litica i polaže jedno jaje u jazbinu. Ptica se hrani ribom i potpuno sazrije nakon otprilike šest sedmica. Obalu napušta kupajući se i ne vraća se na nju nekoliko godina.

## Rasprostranjenost

Fratercula arctica je jedina vrsta tupice koja živi u Atlantskom okeanu i jedna od tri vrste roda Fratercula. Preostale dvije vrste Tupika žive u sjeveroistočnom Pacifiku.

Tupici tokom sezone parenja borave na Islandu, Grenlandu i Norveškoj, kao i na područjima mnogih manjih ostrva u sjevernom Atlantiku. Rasprostranjeni su i u kanadskoj regiji Newfoundland, a mogu letjeti i u južna područja poput američke države Maine i Britanskih ostrva

## Ugroženost i zaštita

Iako su jedini poznati populacijski trendovi europski, podaci u posljednje tri generacije (65 godina) pokazuju dovoljno velik pad da se vrsta može klasificirati kao osjetljiva. Na primjer, najveća kolonija u Norveškoj, koja je brojala 1,5 miliona parova 1979. godine, pala je na samo 289.000 u 2015. godini, a mladih gotovo da nije bilo u posljednjih 9 godina. Pad je zabilježen i u drugim manjim kolonijama, ali kako se sve kolonije ne promatraju tako pomno, moguće je da će se, nakon što se prikupi više podataka, status promijeniti na bolje ili na gore. Pretpostavlja se da su uzroci smanjenja broja invazivnih grabežljivih vrsta, zagađenja, nedostatka hrane zbog prekomjernog izlova i uginuća odraslih ćorsokaka u ribarskim mrežama..

## Reference