Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Miocen

**Miocen** (simbol M-) prva je geološka epoha neogena i trajala je od 23.03 da 5.332 miliona godina, (G). Mioncenu je ime dao Charles Lyell iz grčke riječi μείων (*meiōn*da , "manje") i καινός (*kainos*da , "novi") i znaci "nedavno" jer ima 18% manje modernih beskičmenjaka nego plicoen. Miocen dolazi poslije oligocena, a nakon njega nastupa pliocen.

Prelaz iz oligocena u miocen dogodio se dok se Zemlja hladila za vrijeme čestih ledenih doba. Miocen nema globalni događaj kao granice, nego su granice regionalnog karakter između toplijeg oligeocena i hladnijeg pliocena.

U miocenu se razvijaju čovjekoliki majmuni te postaju rašireni u Starom svijetu. Do kraja epohe preci ljudi odjeljuju se od čimpanzi te imaju svoj evolucijski put. Kao i u oligocenu, pašnjaci se šire na račun šuma i prašuma. U miocenu nastaju šume morskih trava, te one postaju jedan od najproduktivnijih zemaljskih ekosistema. Biljke i životinje u miocenu su recentne. Razvijaju se i utvrđuju ptice i sisari. Rastu brojevi kitova, foka i morskih zrava. Posebno je zanimljiv period za geologe zbog himalajske orogeneze.

## Podjela

Periode su podijeljene od najmlađih prema najstarijima. Po Međunarodnoj komisiji za stratigrafiju:

|  |  |
| --- | --- |
| Mesinij | (7246–5332 Ma) |
| Tortonij | (11.608–7246 Ma) |
| Seravalij | (13,65–11.608 Ma) |
| Langij | (15,97–13,65 Ma) |
| Burdigalij | (20,43–15,97 Ma) |
| Akvitanij | (23,03–20,43 Ma) |

## Paleogeografija

Kontinenti nastavljaju da plutaju prema trenutnom položaju. Kontinenti izgledaju skoro isto kao danas, osim što Sjeverna i Južna Amerika nisu bile sastavljene.

Dolazi do pojave planina u Sjevernoj Americi, Evropi i istočnoj Aziji. Česte su kontinentalne i marinske naslage.

Indija se nastavila sudarati s Azijom kreirajući nove planinske vijence. Tetis se nastavlja povlačiti i nestaje kada se Afrika sudara s Evroazijom u području Turske i Arabije.

Smanjuje se vlažnost.

## Klima

Klima ostaje umjereno topla iako se događa postepeno hlađenje, koje dovodi do nastanka pleistocenskih lednika.

Iako je dugoročno hlađenje bilo u toku, postoje dokazi za tople periode u miocenu. Miocensko zagrijavanje počinje prije 21 milion godina i nastavlja se do prije 14 milionca godina. Kada globalne temperature naglo padaju. Prije osam miliona godina ponovo se događa naglo zahlađenje i formira ledena ploča na Antarktiku kakvu danas poznajemo.

## Život

Život u miocenu uglavnom se odvija u dva novoformirana bioma, šumama morske trave i pašnjacima. Razvijaju se biljožderi. Gotovo 95% današnjih biljaka postojalo je do kraja ove epohe.

## Reference
# Holocen

Podizanje nivoa mora od posljednjeg glacijalnog maksimuma.
**Holocen** je geološka epoha koja je počela poslije pleistocena prije približno 9.700 godina p.n.e. Termin "Recentna" (obično velikim početnim slovom) se često koristi kao sinonim za "holocen", iako je ta upotreba obeshrabrena u nauci 21. stoljeća. Holocen je dio kvartarnog perioda. Ime mu dolazi od starogrčki riječi ὅλος - *holoi*, cijeli ili u cijelini) + καινός – *kainos* = nov, što znači "potpuno nedavno".

Identificiran je početkom toplog perioda, poznatog kao MIS 1, i može se, na osnovu tih dokaza, smatrati interglacijacijom tadašnjeg ledenog doba.

Holocena obuhvata razvoj i posebni uticaj ljudske vrste u živom svijetu, uključujući i svu njegovu pisanu historiju, razvoj velikih civilizacija i ukupne značajne tranzicije prema urbanom životu u sadašnjosti. Uticaj ljudske vrste na moderno doba Zemlje i njegove ekosisteme može se smatrati da su globalnog značaja za buduću evoluciju živećihh vrsta, uključujući otprilike sinhrone litosferske dokaze ili više nedavno atmosferske dokaze ljudskog uticaja. S obzirom na ovo, novi termin, predložen je novi termin *antropocen*, koji se neformalno koristisamo za najnovije dijelove moderne historije, koji uključuju značajan ljudski uticaj.

## Također pogledajte

* Pleistocen
* Kvartar

## Reference

## Dopunska literatura

* Roberts, Neil (2014). *The Holocene: an environmental history* (3rd izd.). Malden, MA: Wiley-Blackwell. ISBN 978-1-4051-5521-2.
* Mackay, A. W.; Battarbee, R. W.; Birks, H. J. B.; et al., ured. (2003). *Global change in the Holocene*. London: Arnold. ISBN 0-340-76223-3.
* Hunt CO and Rabett RJ. (2013). Holocene landscape intervention and plant food production strategies in island and mainland Southeast Asia. Journal of Archaeological Science

## Vanjski linkovi

* The Holocene epoch explained by the BBC Arhivirano 18. 1. 2018. na Wayback Machine
* ghK Classification Arhivirano 22. 10. 2016. na Wayback Machine
# Promiskuitet

**Promiskuitet** je oblik seksualnog ponašanja kod kojeg je prisutna promjena seksualnog (ili seksualnih) partnera, odnosno neodrživost zadovoljenja seksualnih potreba u vezi sa jednim stalnim partnerom.

## Opis

Važno je shvatiti da promiskuitet nije nikakav poremećaj i da osobe koje su promiskuitetne ne moraju biti i ovisne o seksu. Ovisnost o seksu je poremećaj koji mogu imati i ljudi koji nisu promiskuitetni (znači imaju samo jednog, stalnog partnera).

Promiskuitet je jednostavno način života. Neki ljudi nemaju "sreće" u ljubavi ili jednostavno im ne odgovara klasična, monogamna veza, i zbog toga preferiraju da mjenjaju seksualne partnere, ili da imaju više seksualnih partnera u istom vremenskom periodu.

Ovo je potpuno normalno seksualno ponašanje, jer ljudi po prirodi, kao i većina životinja, nisu
predviđeni da budu samo sa jednim seksualnim partnerom.

## Razlika između ženskoga i muškoga promiskuiteta

Na promiskuitet se gledalo kao na sasvim normalno stanje kod muškaraca. To je bio oblik mahizma i dokazivanja muškosti. Kod žena je ta situacija išla malo drugačije. Naime, žene koje su mijenjale partnere su često proglašavane bludnicama, a u doba inkvizicije čak i vješticama te su bile brutalno pogubljivane.

U današnje doba, muškarcu koji je promiskuitetan se daju imena kao sto su "ženskaroš" "player" "playboy" dok ženama se uglavnom daju nazivi koji su degradirajući kao sto su "kurva" "drolja" "radodajka" itd... Ovo se naziva "dupli standard" koji nije pošten prema ženama, jer samo se promiskuitetne žena nazivaju pogrdnim imenima, dok takvi isti muškarci čak dobijaju i pohvale za svoje promiskuitetne aktivnosti.

Mnogi fiktivni karakteri koji su bili promiskuitetni su muškarci. Najpoznatiji su Kazanova i Don Juan. James Bond je glavni lik u mnogim filmovima, koji je također promiskuitetan.
# Kosmopolitsko rasprostranjenje

*Orcinus orca* i njegovo rasprostranjenje (plavo)
**Kosmopolitsko rasprostranjenje** (grč. κόσμος – *kosmos* = svijet + πολίτης – *polites* = građanin, stanovnik) ima svaka vrsta živih bića , koja ima biotope diljem svijeta, na većem dijelu zemlje ili najširem prostoru.

Prema tome, kosmopolitsku distribuciju – u biogeografiji – određeni takson ima ako se opseg njegovog areala širi čitavim ili većim dijelom svijeta, u odgovarajućim biotopima. Za takav takson se kaže da pokazuje kosmopolitizam ili kosmopolitnost. Suprotna krajnost je endemizam.

## Srodni izrazi i pojmovi

Izraz **pandemizam** također se koristi, ali nisu svi autori dosljedni u smislu u kojem upotrebljavaju termin; neki govore o pandemizmu uglavnom govoreći o bolestima i pandemijama, a neki kao termin posrednik između endemizma i kosmopolitizma, na snazi u vezi s pandemizmom kao **subkosmopolitizmom**. To znači blizu kosmopolitizma, ali s velikim nedostacima u distribuciji vrsta , recimo, potpunom odsustvu iz Australije. Terminologija varira i postoji povremena rasprava da li je prava suprotnost endemizmu pandemizam ili kosmopolitizam.

## Pregled

Povezani pridjev "kosmopolitski", prikladniji je nego sinonim "geopolitički" (uobičajen u svim geografskim regijama života) . Jedan od primjera je sivi soko (*Falco peregrinus*), koji je sa mnogim podvrstama nastanjen na svim kontinentima osim Antarktika i najčešća je vrsta ptica.

Za razliku od kosmopolita, ubikvist (lat . *ubique* = svuda) je životinja ili biljna vrsta bez specifične zahtjeve na svoju okolinu , pa može stoga napredovati pod vrlo različitim uvjetima . Endemsko rasprostranjenje, za razliku od kosmopolitskog , vezano je za određeno, prirodno (šire, uže ili lokalno) ograničeno područje distribucije (euriendemi, stenoendemi).

## Sezonske promjena

Kod nekih životinjskih vrsta globalna distribucija nastaje kao rezultat velikih migracija . Nasuprot tome, namaz može uvelike varirati ovisno o sezoni. Primjer za to je plavetni kit (*Balaenoptera musculus*).

## Kosmopoliti i čovjek

Antropogeni faktori također imaju značajan uticaj na globalnu distribuciju vrsta. Primjeri su vrste koja se raširila širom svijeta, dijelom namjerno, dijelom nenamjerno, također su se proširile nakon Namjerno širenje događalo se uglavnom u kontekstu širenja poljoprivrede (npr. goveda , žitarice), a nenamjerno često kao kulturni pratiitelj (naprimjer kućni miš *Mus musculus*). Poseban slučaj su patogeni, čije širenje u svijetu može vremenom biti podložno vrlo jakim fluktuacijama. Periodi niske prevalencije mogu se izmjenjivati s pandemijama (primjer: gripa).

## Također pogledajte

* Areal
* Pandemija
* Endem

## Reference

## Vanjski linkovi