Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Biološka klasifikacija

Poređenje filogenetičkog i fenetičkog koncepta
**Biosistematika** ili **biološka sistematika** ili kratko **sistematika** je nauka o diverzifikaciji prošlih i sadašnjih životnih oblika, srodničkih i drugih odnosa između živih bića tokom vremena. Odnosi se mogu predočiti kao evolucijsko stablo (sinonimi: kladogrami, filogenetsko stablo filogeneze). Filogeneza ima dvije komponente, grananja (prikazuje odnose u grupi) i dužina grana (pokazuje iznos evolucije). Flogenetska stabla vrsta i viših taksona se koriste za proučavanje evolucije osobina (npr. anatomskih ili molekulskih karakteristika) i distribuciju organizama (biogeografija). Bioistematika se, drugim riječima, koristi za razumijevanje historije evolucije života na Zemlji.

## Definicija i odnosi sa taksonomijom

John Lindley je dao ranu definiciju sistematike 1830, iako je pisao o "sistematskoj botanici", a ne koristi termin "sistematika".

Godine 1970. Michener i suradnici su definirali "sistematsku biologiju" i "taksonomiju" – termine koji su često zbunjivali i korišteni kao kao sinonimi.
Sistematska biologija (u daljnjem tekstu naziva jednostavno biosistematika) je polje koje

(a) daje naučna imena za organizme,

(b) opisuje ih,

(c) čuva njihove zbirke,

(d) osigurava klasifikaciju organizama, ključeve za njihovu identifikaciju i podatke o njihovoj distribuciji,

(e) istražuje njihovu evolucijsku historiju, i

(f) razmatra njihove životne adaptacije.

Ovo polje sa dugom istorijom, u posljednjih nekoliko decenija, doživjelo je značajnu renesansu, prvenstveno u odnosu na teorijske sadržaje. Dio teorijkog materijala ima veze sa evolucijskim područjima (teme e i f), a ostatak se posebno odnosi na problem klasifikacije. Taksonomija je dio sistematiku koji se bavi gornjim temama od (a) do (d).
Evropljani imaju tendenciju da koriste termine "sistematika" i "biosystematika" za proučavanje bioraznolikosti u cjelini, dok Amerikanci isti sadržaj označavaju kao češće koriste "taksonomija". Međutim, taksonomija, a posebno alfa taksonomija, podrazumijeva mnogo specifičniju identifikaciju, descripciju i imenovanje (tj. nomenklaturu) organzama,
dok se "klasifikacija" fokusira na postavljanje organizama unutar hijerarhijske grupe u kojoj su prikazani njihovi odnosi sa drugim organizmima. Sve ove biološke discipline se mogu odnositi i na izumrle i postojeće taksone organizama.

## Također pogledajte

* Taksonomija

## Reference
# Potkoljeno (biologija)

Hijerarhija osam glavnih taksonomskih rangova biološke klasifikacije.
**Potkoljeno** (od latinskog, *phylum*, mn. *phyla*; od grčkog, *phylai*, riječi koja je označavala "plemenske" glasačke skupine u grčkim gradovima-državama) predstavlja potkategoriju u biološkoj naučnoj klasifikaciji.

**Potkoljeno** (lat. *subphylum*) – u biosistematici – je taksonomska kategorija ispod koljena, a iznad superklase.

Iako ovoj kategoriji odgovaraju latinski sinonimni nazivi *subphylum* i *subdivisio*, ne upotrebljavaju se istoznačno. *Subfphylum* se pretežno koristi u botaničkoj – u nomenklaturi, a *subdivisio* u mikologiji, naprimjer.

Izraz *subphylum* se također koristi sinonim, bez obzira na specijalnost. Ako nije drugačije Izraz *subphylum* se također upotrebljava kao sinonim, bez obzira na specijalnost.
je:

## Primjeri

Gdje je potrebno, potkoljena se mogu se podijeliti na **infrakoljena**; takva kategorija će također će biti nadređena svim pripadajućim razredima ili superklasama u hijerarhiji.

Nije sve fauna podijeljena u koljena, koja su su podijeljena u potkoljena.

Oni koji se dijele na subfilume:
* Arthropoda: podijeljeni u potkoljena Trilobitomorpha, Chelicerata, Myriapoda, Hexapoda i Crustacea,
* Brachiopoda: podijeljene u potkoljena Linguliformea, Craniformea i Rhynchonelliformea,
* Chordata: podijeljena u Tunicata, Cephalochordata i njihov njegovo najveće potkoljeno Vertebrata.

Primjeri **infrakoljena** uključuju Mycetozoa i Gnathostomata.

## Latinski taksonomski završeci

Latinski završeci ukazuju na taksonomski date kategorije živih bića.

* *-phytina*  - biljka i alge.
* *-mycotina* - mena carstva gljiva (gljive).
* U životinjskom carstvu, default sufiksi se samo postavljaju ispod ranga super porodice (ICZN član 27.2).

Primjeri:

* Gljive: Basidiomycotina*,* Ascomycotina
* Životinje: Crustacea *,* Tunicata*,* Vertebrata

## Također pogledajte

* Taksonomija
* Biljka
* Životinje

## Reference

## Vanjski linkovi
# Kičmenjaci

| Kičmenjaci |
| --- |
| Primjeri kičmenjaka |
| Sistematika |
| Natcarstvo | Eukarya |
| Carstvo | Animalia |
| Potcarstvo | Eumetazoa |
| Natkoljeno | Bilateria |
| Koljeno | Chordata |
| Poddivizija | Craniata |
| Potkoljeno | **Vertebrata** Cuvier, 1812. |

**Kičmenjaci** ili **vertebrate** (na latinskom, *vertebrata*) su životinjska bića koja pripadaju potplemenu hordata, posebno onih s kičmom ili kičmenim stubom. Kičmenjaci su se počeli razvijati prije nekih 530 miliona godina, za vrijeme kambrijuma. Kao najbrojnije potpleme hordata, kičmenjaci uključuju većinu životinja koje su poznate ljudskim bićima, poput riba, vodozemaca, reptila, ptica i sisara, među koje spadaju ljudi. Druga osobina ovog potplemena je mišićni sistem i centralni nervni sistem, koji je djelimično smješten u kičmi. Mnoge druge grupe organizama ne mogu se vidjeti golim okom ili obitavaju na mjestima nepristupačnim za ljude, poput morskog dna. Također, ljudi imaju mnoge društvene, kulturne i historijske veze sa kičmenjacima. To se ogleda u pripitomljavanju pojedinih vrsta poput pasa, mačaka i ptica, a konji su korišteni kao prijevozno sredstvo. Također koristimo mnoge proizvode od goveda, poput mlijeka i kože. U nekim religijama krave su svete, predmeti poštovanja.

## Također pogledajte

* Beskičmenjaci

## Reference
# Razred (biologija)

Hijerarhija osam glavnih taksonomskih rangova biološke klasifikacije.
**Razred**, odomaćeno i kao **klasa** (latinski: *classis*) jest taksonomski rang između koljena i reda. Što se tiče druge poznatih taksona, postoji mogućnost neposredno nižeg ranga, na koje ukazuju prefiks *sub* (=pod): potklasa (latinski: *subclassis*). Taksonomske jedinice su rangirani taksoni.

Sastav svake klase određuju taksonomi. Često ne postoji tačan dogovor raznih taksonoma, koji uzimaju različite kriterije i pozicije. Ne postoje teška pravila koje taksonomi trebaju slijediti u opisivanju klase, ali za široko poznate životinje (vjerovatno) postoji konsenzusa. Naprimjer, pas se obično svrstava u koljeno Chordata (žvotinje sa notohordom), razred Mammalia, red Carnivora.

U botanici, o razredima se sada rijetko raspravlja. Od prvog objavljivanja APG sistema u 1998. godini, koji je predložio taksonomiju cvjetnica do nivoa reda, mnogi izvori, rangove koji su viši od reda smatraju neformalnim kladus ima (grana]]ma. Gdje su dodijeljena formalna imena rangova, reduciraju ih na na niži nivo, npr. razred *Equisitopsida* kopnenih biljaka, sa glavnom podjelom, unutar razreda označene su i podrazredi i nadrazredi.

## Također pogledajte

* Taksonomija

## Reference
# Porodica (biologija)

Hijerarhija osam glavnih taksonomskih rangova biološke klasifikacije.
**Porodica** ili familija (latinski: *familia*) u biološkoj naučnoj klasifikaciji, predstavlja taksonomski rang između reda i roda. Porodica obično uključuje više rodova, a više porodica čini red.

U zoologiji postoji konvencija da se naučni nazivi porodica završavaju na -idae. Za razliku od zoologije u botanici imena porodica se završavaju na -aceae. Neposredno iznad familije nalazi se nadfamilija (latinski: *superfamilia*), a ispod nje je potfamilija (latinski: *subfamilia*). Imena porodica često se izvode iz imena naročito poznatog roda te porodice (primjer Liliaceae), ali i iz morfoloških posebnosti određene porodice.

Ovaj naziv je 1689. godine u botanici uveo francuski botaničar Pierre Magnol. Kod Carla von Linnea se ovaj nivo nazivao Prirodni red (latinski: *Ordines naturalesa*), da bi kasnije bio zamijenjen imenom familija.

## Reference

## Vanjski linkovi

*  Arhivirano 27. 9. 2013. na Wayback Machine Section 2. Names of families and subfamilies, tribes and subtribes
*  Arhivirano 21. 5. 2019. na Wayback Machine
*
# Potporodica (biologija)

Hijerarhija osam glavnih taksonomskih rangova biološke klasifikacije.
**Podporodica** (latinski: *subfamilia*) je u biološkoj klasifikaciji pomoćni (srednji) taksonomski rang, odmah ispod porodice, ali sa više uključenih rodova.
Prema standardnim pravilima nomenklature oznaka podvrste u botaničkom imenu završava na –oideae, a u zoološkom s –inae.

## Također pogledajte

* Međunarodni kodeks nomenklature algi, gljiva i biljaka
* Međunarodni kodeks zoološke nomenklature
* Takson
* Porodica

## Reference

## Vanjski linkovi
# Rod (biologija)

Hijerarhija osam glavnih taksonomskih rangova biološke klasifikacije.
**Rod** (na latinskom, *genus*, množina *genera*) je takva grupa vrsta živih bića, fosilnih organizama i virusa koje u biološkoj klasifikaciji povezuju zajedničke morfološko-anatomske, biohemijsko-fiziološke, a posebno filogenetičko-evolucijske osobine.

U općoj binomnoj nomenklaturi, ime vrste se sastoji iz dva dijela: oznake njenog roda (sa velikim početnim slovom!) i posebnog modifikatora (koji počinje malim slovom!). Jedan takav primjer je ljudska vrsta: Homo sapiens, gdje prva oznaka upućuje na to da ona pripada rodu *Homo* (= čovjek, ljudi), a druga označava pripadnost njegovoj vrsti *sapiens* (=mudri, razumni, umni, onaj koji zna).

## Također pogledajte

* Biosistematika
* Taksonomija
* Takson

## Reference

## Vanjski linkovi
# Vrsta (biologija)

Hijerarhija osam glavnih taksonomskih rangova biološke klasifikacije.
U biologiji, **vrsta** (na latinskom, *species*) je osnovna jedinica biološke raznovrsnosti. U naučnoj klasifikaciji, vrsti se daje dvojno latinsko ime: rod (*genus*) se stavlja prvi, nakon čega slijedi poseban epitet. Naprimjer, ljudi pripadaju rodu *Homo* i vrsti *Homo sapiens*; prema tome, ime vrste je sasvim binomno, tj. "dvoimeno," dakle ono se ne sastoji samo od drugog izraza (posebnog epiteta). Dvoimeni (binomni), kao i većinu drugih čisto formalnih aspekata bioloških kodova nomenklature, formalizovao je tokom 1700-ih Carl von Linné, tako da se oni sada zovu "Linnaeusov sistem". U to vrijeme, za vrste se smatralo da predstavljaju nezavisne stvaralačke činove Boga, pa su prema tome uzimane kao objektivno stvarne i nepromjenljive.

Nakon pojavljivanja teorije evolucije, poimanje vrsta je prošlo kroz ogromne promjene u biologiji, mada je saglasnost o definiciji riječi tek trebalo donijeti. Najcitiraniju definiciju "vrste" po prvi put je skovao Ernst Mayr. Prema toj definiciji, nazvanoj pojam bioloških vrsta ili pojam izolacije vrsta, vrste su "skupine stvarnih ili mogućih prirodnih razmnožavanja unutar populacija koje su reproduktivno izolovane od drugih takvih grupa." Međutim, mnogi drugi pojmovi vrsta su također korišteni.

Naučno ime vrste podesno je staviti u *kurzivu*.

## Također pogledajte

* Ugrožena vrsta

## Reference

## Vanjski likovi

* "Species Definition and Examples - Biology Online Dictionary". *Biology Articles, Tutorials & Dictionary Online* (jezik: engleski). Pristupljeno 2026-05-10.
* Minelli, Alessandro (2022). "Species". *www.isko.org*. Pristupljeno 2026-05-10.
* "Biodiversity". *education.nationalgeographic.org* (jezik: engleski). Pristupljeno 2026-05-10.
# Status zaštite

**Status zaštite** je valjani pokazatelj vjerovatnoće da pojedina vrsta opstane u sadašnjosti ili budućnosti. Pri procjeni statusa zaštite se u obzir uzima više faktora: uz prosječni broj jedinki, važan je i trend povećanja ili smanjenja u vremenu, uspješnost uzgoja, poznate opasnosti, itd.

Najpoznatiji sistem koji se brine o popisivanju i stepenovanju statusa zaštite na svjetskom nivou je Crvena knjiga Međunarodne organizacije za očuvanje prirode i prirodnih resursa iz 1994. Wikipedijinim člancima se dodjeljuju sljedeće kategorije temeljene na tim kriterijima:

* **Smanjeni rizik** (**LR**): kod ovih je vrsta status zaštite prisutan na nivou nižem od osjetljivih, ugroženih, ili kritično ugroženih vrsta. Dijeli se na tri podkategorije:
	+ **cd** (zavisna zaštita), prekid trenutno prisutnih mjera zaštite bi doveo do izdizanja statusa rizika,
	+ **nt** (bliska opasnost), vrsta je skoro osjetljiva, ali ne ispunjava u potpunosti kriterije toga statusa,
	+ **lc** (najmanja zabrinutost), najšira kategorija koja uz obične vrste sadrži i sve one koje nisu toliko zabrinjavajuće da bismo ih svrstavali u više kategorije.

* **Osjetljivi** (**VU**): označava visok rizik od izumiranja kroz umjereno razdoblje.

* **Ugroženi** (**EN**): označava visok rizik od izumiranja u bliskoj budućnosti.

* **Kritično ugroženi** (**CR**): označava visok rizik od izumiranja u neposrednoj budućnosti.

* **Izumrli u prirodi** (**EW**): žive jedinke nalazimo isključivo u zatvoreništvu ili kontroliranim i neuobičajenim staništima. "Izumrlima" odgovaraju po tome što ne postoje njihove slobodne populacije u prirodi. Izraz "istrijebljeni" se koristi za pripadnike one vrste koja je općenito još uvijek prisutna u divljini, osim na određenom mjestu s kojeg su smaknuti.

* **Izumrli** (**EX**): dalekosežna i odgovarajuće postavljena ispitivanja nisu naišla na žive pripadnike skupine. Posljednji je živi primjerak uginio nakon 1500.

* **Nedovoljno podataka** (**DD**): takson za koji ne postoji dovoljno informacija da bi se procijenila kategorija rizika. Razlog može biti premalo saznanja o veličini populacija i opasnostima koje im prijete, ili sistematska nesigurnost u ispravnost taksona.

S ciljem pokrivanja niza vrsta koje ne spadaju u okvire IUCN-ove Crvene knjige, Wikipedia uvodi i sljedeće dodatne kategorije:

* **Sigurni** (**SE**) ili **pripitomljeni**: nema izravne opasnosti opstanku vrste. Ova kategorija se poklapa s najmanjom zabrinutošću, ali odnosi se isključivo na ljude i domaće životinje, za koje se IUCN-ov kriterij pokazao nevaljanim.

* **Prahistorijski**: između **izumrlih** i **fosila**: vrste koje su izumrle prije 1500., ali barem jedan primjerak postoji u nefosiliziranom stanju. Posljednje će nam posebno koristiti u evoluciji čovjeka.

* **Fosili**: ne odnosi se toliko na status zaštite koliko predstavlja pokazatelj našeg poimanja prirode fosilnog nalaza.

## Vanjski linkovi

* Kriteriji i kategorije IUCN-ove Crvene knjige vrsta (1994.)
# Emeritus

U Rimskom carstvu pojam **emeritus** (na latinskom znači "islužen") označavao je veterana rimske vojske, koji je časno odslužio vojnu službu.

Danas se termin koristi na univerzitetima; ranije je označavao penzionisanog profesora, a danas se titula **profesor emeritus** dodjeljuje samo penzionisanim profesorima koji su u nastavi proveli veći dio radnog staža. Akademici su profesori emeritusi.

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*
*
*