# Etiopija

| Savezna Demokratska Republika EtiopijaItyop'iya Federalawi Demokrasiyawi Ripeblik |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zastava | Grb |

 |
| **Himna:**"Whedefit Gesgeshi Woude Henate Ethiopia" |
| Položaj Etiopije na karti Položaj Etiopije
 |
| Glavni grad | Adis Abeba
 |
| Službeni jezik | amharski |
| Državno uređenje |   |
| • Predsjednik | Sahle-Work Zewde |
| • Predsjednik vlade | Abiy Ahmed |
| Zakonodavstvo |  |
| Nezavisnost | Od Ujedinjenog Kraljevstva u decembru 1944.  |
| Površina |
| • Ukupno | 1.127.127 km2 (26.) |
| • Vode (%) | 0,7 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 73.053.286 (16.) |
| • Gustoća | 64,8/km2  |
| Valuta | Birr (100 centa)  |
| Vremenska zona | UTC +3 |
| Pozivni broj | 251 |
| Internetska domena | .et |

**Etiopija** je država u istočnoj Africi u regiji poznatoj kao Rog Afrike. Nema izlaza na more, a graniči na sjeveru s Eritrejom, na zapadu sa Sudanom i Južnim Sudanom, na jugu s Kenijom te na istoku sa Somalijom i Džibutijem.

## Etimologija

Grčko ime *Αιθιοπία* (od *Αιθίοψ*, *Aithiops*, „Etiopljanin“) složenica je koja je izvedena iz dvije grčke reči od *αἴθω* + *ὤψ* (*aitho* „gorim“ + *ops* „lice“). Prema grčko-engleskom leksikonu Liddell-Scott Jonesu, oznaka se pravilno prevodi kao "i*zgorjelo lice*" u imenskom obliku i "*crveno-smeđa*" u adjektivnom obliku. Historičar Herodot koristio je naziv za označavanje onih dijelova Afrike južno od Sahare koji su tada bili poznati u Ekumeni (naseljenom svijetu). Međutim, Grčka formacija može biti narodna etimologija za staroegipatski pojam *athtiu-abu*, što znači 'pljačkaši srca'. Ovo grčko ime posuđeno je u amharski kao *ኢትዮጵያ*, *ʾĪtyōṗṗyā*.

U grčko-rimskim epigrafima Etiopija je bila specifični toponim za drevnu Nubiju. Barem oko 850, ime Etiopija se također javlja u mnogim prijevodima Starog zavjeta u aluziji na Nubiju. Drevni hebrejski tekstovi Nubiju umjesto toga identificiraju kao Kuša. Međutim, u Novom zavjetu se pojavljuje grčki izraz *Aithiops*, koji se odnosi na službenicu Kandake, kraljicu Kuša.

Sljedeći helensku i biblijsku tradiciju, Monumentum Adulitanum, natpis iz trećeg vijeka koji pripada Aksumitskom carstvu, ukazuje da je Aksumov tadašnji vladar upravljao područjem koje je na zapadu bilo okruženo teritorijom Etiopije i Sasua. Kralj Aksumita Ezana na kraju je osvojio Nubiju narednog vijeka, a Aksumiti su nakon toga prisvojili oznaku "Etiopljani" za svoje kraljevstvo. U *ge'ez* verziji natpisa Ezana, *Aἰθιόποι* je izjednačen sa neokvalifikovanim *Ḥbšt* i *Ḥbśt* (*Ḥabashat*), i po prvi put označava brdske stanovnike Aksuma. Ovaj novi demonim je naknadno preveden kao *'ḥbs* (*'Aḥbāsh*) na sabajskom i kao *Ḥabasha* na arapskom.

U Ge'ez *Knjizi o Axumu* iz 15. vijeka, ime je pripisano legendarnom pojedincu zvanom *Ityopp'is*. Bio je izvanbiblijski sin Kuša, sina Hamova, za kojeg se govori da je osnovao grad Axum.

Na engleskom, i uglavnom van Etiopije, zemlja je nekada bila povijesno poznata kao Abesinija. Ovaj toponim izveden je iz latiniziranog oblika drevnog Habaša.

## Historija

Etiopija je tokom historije održavala trgovačke veze sa drevnim Egipćanima, Arapima, te drugim narodima sa prostora Afrike i Azije. Bila je pominjanja u važnim antičkim izvorima, pogotovo sa starim grcima. Primili su kršćanstvo te su imali kontakte s Bizantijom. Tu su došli i prvi muslimani koji su bili protjerani iz Arabije, a bili su pod zaštitom kršćanskog kralja. Osvojili su okolna područja Arabije (Jemen), ali su sa snaženjem muslimana bili protjerani. Etiopska crkva ima naziv koptska. Zatim su stigli Portugalci u 15. vijeku. Etiopiju niko nije pokušavao osvojiti osim Arapa ali nisu ulazili u dubinu zemlje. Bila je prvi put ujedinjena pod carem Teodorom u 19. vijeku. Italijani su je pokušali osvojiti ali bezuspješno. Car Haile Selasije je organizovao državu, ali je zbog nove italijanske okupacije pobjegao 1936 godine. Italijani su je jedva osvojili i to uz šutnju Lige Naroda. Protjerani su 1943 god, a na vlast je ponovno došao Selasije. Hajile Selasije je svrgnut 1974 god.

## Vlada

Izbori za etiopijsku 547-članu konstituirajuću skupštinu su održani u junu 1994. Ova skupština je usvojila ustav Federalne Demokrtaske Republike Etipije u decembru 1994. Izbori za prvi od naroda izabrani parlament i regionalne vlasti su održani u maju i junu 1995 Većina opozicionih stranaka je bojkotovala izbore.

## Političke podjele

Država je podijeljena na devet regiona i dva povlaštena grada:

1. *Addis Ababa* (povl. grad)
2. Afar
3. Amhara
4. Benishangul-Gumuz
5. *Dire Dawa* (povl. grad)
6. Gambela
7. Harari
8. Oromia
9. Somali

**Južne nacije, nacionalnosti i narodni regioni:**

1. Tigray

## Geografija

Karta Etiopije
Nalazi se u istočnoj Africi, a reljefno pripada visokoj ekvatorijalnoj Africi. Glavni grad je Adis Abeba. Površina je 1,222,000 km2 i ima, po procjeni iz 2011. oko 83 miliona stanovnika. Ne izlazi na more, i ovo je najviše naseljena takva država. Zemljište je uglavnom planinsko. Najviši vrh 4620 m Raš Dašan. Klima je raznolika, pa je na istoku pustinjska, u nizinama tropska i sutropska a na planinama (na većim nadmorskim visinama) je umjerena pa čak i hladna. Važne su planinske rijeke: Plavi Nil, Vebi Šebeli, Daua, Omo, Avaš.

## Privreda

Etiopska Komercijalna banka
Etiopija je pokazala brzi godišnji rast BDP, i spada u afričke najbrže rastuće ekonomije, čija ekonomija nemaju naftu, po podacima za 2007. i 2008.

U Etiopiji nema privatnog biznisa, a zemlja se može iznajmiti za obrađivanje na 99 godina, beza prava na prodaju.
Ne postoje zakoni o patentima. Nezaposlenost omladine je ogromna. Postojeća vlada je ušla u proces privatizacije državnih preduzeća, što dovodi do privlačenja stranog kapitala. Međutim, i pored vidljivog napretka, država je i dalje jedna od najsiromašnijih na svijetu, sa oko 40% stanovništva ispod granice siromaštva.

Trenutni okvir za državno partnerstvo (CPF)  sa Svjetskom bankom nadovezuje se na napredak koji je Etiopija postigla u prethodnih pet godina. Sredinom 70-tih počela je nacionalizacija bankaka, trgovina, saobraćaja, zemljišta i sl. Ukidanje feudalizma, povećana pismenost, nacionalizacija i sveobuhvatna zemljišna reforma, uključujući preseljenje i naseljavanje sela iz Etiopskog gorja, postali su prioriteti.

Država traži podsticaj zadrugama koje nikako da stanu na noge.

Poljoprivreda: kafa, pamuk, kikiriki, pšenica, duhan, kaučuk, kukuruz.

Stočarstvo je ekstenizvnog tipa i razvijeno.

Industrija je veoma slabo razvijena: kožna, tekstilna, prehrambena, hidrocentrale, stakla, keramička industrija, drvna.

Rude: zlato, bakar, zemni gas, platina, nafta, željezo.

## Stanovništvo

Etiopljani su semitsko-hamitskog porijekla, ostalo su Somalci, Sudanski crnci. Semitskog su porijekla Amhari i Tgrani koji čine trećinu populacije. Kao i srodni Guragi. Ova grupa naroda nastanjuje sjeverne i centralne oblasti zemlje. Oko polovinu populacije čine Oromi ili Gala koji žive na jugu. Uz njih zive Somali na istoku, Sidami na jugu. Na sjeveroistoku žive Afari. Na jugozapadu su naseljeni pripadnici raznih plemena Nilota, njih oko 500 000. U gradovima živi oko 16% populacije, a najveći grad je Adis Abeba sa 2.200.000 st. te Harar 350.000.

## Religija

Etiopija ima bliske veze sa sve tri glavne Abrahamske religije. Jedna je od prvih hrišćanskih zemalja u svijetu, koja je usvojila Hrišćanstvo kao državnu vjeru, već u 4. vijeku. Većina stanovništva su hrišćani, a trećina muslimani. Etiopija je mjesto prve hidžre u Islamu, i najstarija muslimanska kolonija u Africi. Sve do 1980-tih, u Etiopiji je živio veliki broj etiopskih Jevreja.

Religijska slika Etiopije je veoma složena. Na sjeveru među Amharima i Tigraima preovladava kršćanstvo koje se proširilo od četvrtoga vijeka. Etiopska crkva spada u istočne pravoslavne crkve monofizitskog učenja, smatra da Krist ima samo jednu prirodu. Pripada joj 40% stanovništva. Islam također ima dugu tradiciju, i prvi mujezin Bilal bio je etiopljanin. Muslimani čine 45% stanovnistva Somali, Afari, Harari, većina Oroma. Oko 10% čine protestanti. Rašireni među raznim grupama, oko 5% su animisti najviše na jugu i jugozapadu. Po gradovima naročito u Gondaru živi 30 000 jevreja tzv. Felasa etiopskog porijekla.

## Kultura i obrazovanje

Univerzitet Adis Abeba
Obrazovna šema je sljedeća: osnovna škola traje 6 godina, niža srednja škola traje 4 godine, i viša srednja škola traje 2 godine. Polovina stanovništa je i dalje nepismena.

U državi djeluje veoma veliki broj državnih i privatnih visokoškolskih ustanova i univerziteta.
U kulturi su značajna 3 perioda: predaksumsko, aksumsko, i period poslije 12. vijeka. Iz Aksumskog perioda značajni su građevinski ostaci. Također se grade crkve sa pravougaonikom oblika s apsidom. Najpoznatija je crkva sv. Marije iz 17. vijeka.

Muzika u Etipiji je izuzetno raznolika, i svaka od 80 etničkih grupa ima svoj muzički izraz.

## Također pogledajte

## Reference

## Vanjski linkovi

* Etiopija na *CIA World Factbook*
* Etiopija na BBC News
* Etiopija na "International Futures"