Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1961

**1961** - īr nakelamė̅jė metā, katrėi prasėded nedielės dėinuo.

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo

* Lapkristė 14 d. Vėlniou gėmė Jurga Ivanauskaitė, Lietovuos rašītuojė. (m. 2007 m. vasarė 17 d.)

## Nutėkėmā Svietė

* Balondė 12 d. – pėrms žmuogos nuskrėda ī kosmosa: „Vostok“ kapsolė so Jorėjom Gagarino.

## Gėmėma dėinas

* Siejės 13 d. - Algis Krupavičius, Lietovuos istuorėks, puolėtuoluogs, homanėtarėniu muokslu daktars.
# Ruomans (literatūra)

*Tas straipsnis īr aple žonra literatūruo. Aple konėgākšti veiziekėt Ruomans*
Vėins tonkiausē perkamu ė pargolduomu ruomanu - Migelė Servantesa „Don Kichots“.
**Ruomans** īr dėdlės apimtėis pasakuojamuojė rašītėnė pruoza. Žonros atsėrada senuobie, XI o. Pėrmo ruomano čiesās laikuoms senuobėnie japuonu kalbuo parašīta „Sakmie aple princa Gendži“.
# Volts Dėsniejos

Volts Disniejos, 1954
*Newman Laugh-O-Gram* (1921)
**Walter Elias „Walt“ Disney** (**Volts Disniejos**; 1905 m. groudė 5 d. - 1966 m. groudė 15 d.) - JAV kėna fėlmu pruodiuserės, režėsierios, scenariju rašītuojs, ėgarsintuojos ėr anėmatuorios.

Disniejos tēp pat ėkōrė vėsam sviete žėnuomā Disnielėndā.
# Kondensatuorios

**Kondensatuorios** aba **kuodensatuorios** – dvėijū laidėninku, vadėnamu elektruodās, sėstema, torontė savībė kauptė energėjė terp elektruodu padėrbtamė alektrėniam laukė.

Pėrma kondensatuorio 1745 m. sokuonstrava ėr ėšmiegėna Leidena universiteta fizėks Piteris Mušenbruks.

Palē skvarma kondensatuorius gal tēp ėšskėrstītė:

* Pluokštė̄jė
* Sferėnē
* Cėlėndrėnē

Palē dielektrėka, katrou nauduo, gal ėšskėrstītė i dvė gropė:

* Alektruolitėnē
* Keramėkėnē
# Mursėjė

Mursėjė|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 479 405 (2025, cėvėlėnė metrikacėjė)  |
| Mers | José Ballesta  |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Ispanėjė |
| Pluotībė | 881,860,000 kvadratėnis metros |
| Augštoms | 43 ±1  |
| Koordėnatės | 37.9833°N 1.1303°W  |
| Pašta kods | 30001–30012  |
| Mers | José Ballesta  |
|  |

**Mursėjė** – (ispanėškā *Murcia*) ī miests Ispanėjės pėtrītiūs. 436 870 gīventoju (2009).
# Eva Peruon

**María Eva Duarte de Perón** (**Eva Peron**, čiesās **Evita**; 1919 m. gegožė 7 d. – 1952 m. lėipas 26 d., mergautėnė pavardie **Duarte**) – bova ontruojė Argentėnas prezidėnta Juan Peron žmuona.

## Gīvenėms

Eva gėmė Argentėnas pruovencėjuo 1919 metās. Būdama 15 metū omžiaus Eva Duarte ėšvažēva i Argentėnas suostėnė Buenas Aires, kor vaidėna tētrė, dėrba radėjuo ė vaidėna kina fėlmūs. 1944 metās sosėpažėna so generuolu Juan Peron par labdaruos rengėnė San Juanė. Sekontēs metās anie sosėžanėjė. 1946 m. Juan Perona ėšrīnka būtė Argentėnas prezėdento.

Par sekontios 6 metos Eva palėka dėdlē puopolerė terp Perona palaikontiū pruofesėniū sājongū. Ana rokava ož darba žmuoniū tėisės. Ana vaduovava Darba ė Svēkatas Mėnėsterėjės. Ėkūrė ė vaduovava Evas Peron labdaruos fuondou, ėkūrė ė vaduovava pėrmajā dėdlē ė magtingā Argentėnas muotrėšku puolitėnē partėjē.

1951 m. gava peruonėstu palaikīma ėškeltė sava kandėdatūra Argentėnas vėceprezėdenta puostou. Anou dėdlē palaike Argentėnas biednė̄jė žmuonės, katrie ton čieso Argentėnuo bova vadėnamė *descamisados*, kas rēkš žmuonis ba marškėniū. Bat Argentėnas karioumene ėr elits nadalēda, ka ana palėkto vėceprezedente. Eva bova priversta atsėtrauktė.

1952 m. prīš pat Evas smerti Argentėnas Kuongresos devė Evā uofėcēlo dvasėne Argentėnas līderė tėtola.

### Euruopas tors

1947 m. Eva Peron vīka i Euruopas tora, katruo meto sosėtėka so vėitas puolėtėkās, ėskaitont Ėspanėjės dėktatorio Fančeska Franka.

## Palėkėms

### Palėkėms Argentėnā ė Luotīnū Amerėkā

Argentėnuo uofėcēlē nie mėnavuojama Evas Peron smertėis dėina, bat Argentėnas žmuonės pamėnavuo anuos smertėis dėina kuožnās metās. Eva Peron bova pavāzdouta ont Argentėnas muonetū. Ciudad Evita (Evitas miests), katron ėkūrė Evas Perón Fuonds 1947 metās īr šalėp Buenas Airiu. Anam tebgīven žmuonės. Cristina Kirchner, pėrmuojė Argentėnas prezėdentė muotriška, bova peruonėstė ė bova vadėnama "Nauja Evita." Kirchner rokou, ka nenuor būt līgėnama so Eva Peron, nes mėslėjė, ka Evita bova onėkalos Argentėnas ėstuorėjės notėkėms.

### Terptautėnie puopoleriuojie koltūruo

Lėgė XX omžiaus pabėnguos bova sokortė vaidėnėmā, fėlmā, parašītas knīngas ė straipsnē aple Evita. Siekmėngiausės bova mozėkls Evita. Nicholas Fraser rokou, ka lėgė 1996 m. Evita bova ruodīta vėsūs kontėnentūs, ėšskīros Antarktėda ė anuo pajamas bova 2 mėlėjardā JAV duoleriū.

## Šaltenē
# Spalė 11

**Spalė 11** dėina īr 284 metu dėina (kelamasēs metās - 285) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

* 1899 m. – prasėdėje Būru kars.

## Gėmėma dėinas

* 1944 m. - Juons Buorota, konėgs, bovės „Lietovuos Katalėku Bažnīčės Kruonėkas“ redaktuorios, Telšiū vīskops (2002-2017 m.)
* 1984 m. - Jeruonėms Mėlios, lietoviu dainėninks.

## Smertės
# Berlīns

Berlīns|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 3 782 202 (1 860 115, 1 922 087, 31 groudė 2023, statistical updating)  |
| Ikūrėma metā | 1244  |
| Mers | Kai Wegner  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Vuokītėjė |
| Šalės | Vuokītėjė |
| Pluotībė | 891.12 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 34 ±1  |
| Ondenė telkėnē | Šprė, Großer Wannsee, Lake Tegel, Hafelis, Dahme, Müggelsee, Tegeler Fließ, Aalemannkanal, Neukölln Ship Canal, Luisenstadt Canal, Teltow Canal, Landwehr Canal, Westhafen Canal, Gosen Canal, Berlin-Spandau Ship Canal |
| Koordėnatės | 52.52°N 13.38°E  |
| Pašta kods | 10115–14199  |
| Telepuona kods | 030  |
| DE-BE  |
| Žemielapis |
| Mers | Kai Wegner  |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |

**Berlīns** (vuokīškā: *Berlin*) – Vuokītėjės suostėnė ė dėdliausės miests. Berlīns tēpuogė īr vėina ėš Vuokītėjės žėmiu (*Bundesland*). Uns īr ontrasis pagal dėdoma Euruopas miests pu Londona.

Berlīna žemė īr Vuokītėjė ritūs, apie 70 km i vakarus nu Lėnkėjės robežiaus. Ėš vėsū posiū apsopts Branderburga žėmės. Per Berlīna tek Šprė ė Havel opės.

## Istuorėjė

Ikorts IX o. slavu gentiū kāp *Berolina*. Berlīns bova vuokītiu valstībiu, Prūsėjės, Vuokītėjės imperėjės ė Rītū Vuokītėjės suostėnė.

Šaltuosės vainuos čieso Berlīns bova padalints i rītū ė vakarū Berlīna. Perėjėms ėš vėinuos miesta posės i kėta bova grėižtā rėbuojams.

Berlīnė vīka 1936 m. vasaras olimpėnės žaidīnės.

* Berlīns - Berlin
* Naktėnė Berlīna panorama
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
# Katėls

Katėls
**Katėls** ī tuokis dėdlis pouds, dėrbams ėš metala. Ons, prīšingā nego pouds, nie statuoms ont pečiaus, bet ož vāša kabėnams vėršom atvėruos ognėis. Katėls nauduonams ne tėktās nomūs, bet ėr ėšvīkūs – anamė taisuoms jiedis vėršom lauža.
# Hirohito

Imperatuorios Šiouva karūnacėjės čieso.
**Imperatuorios Šiova** (japuonėškā 昭和天皇 = *Shōwa tenno*) (1901 m. balondė 29 d. – 1989 m. sausė 7 d.) – 124-asės Japuonėjės imperatuorios, valdės 1926–1989 m. Tėkros anuo vards – Hirohito (裕仁), a vākīstės vards – Mičinomija. Tievs – Imperatuorios Taišio. Anuo valdīma devėzos īr Šiova.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Bova prīš **{{{prīš}}}** | **{{{tėtols}}}** {{{metā}}} | Pakaitė **{{{paskiau}}}** |
# Siejė

**Siejė** vuo **rogsiejis** īr devintasis metu mienou vagol Grėgaliaus kalėnduorio. I anū ivein 31 dėina.

Siejė īr pėrmasis rodens mienou. Siejės pėrma dėina īr švėntama naujū muoksla metu pradžė.