Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Chosė de San Martins

San Martins
**Chosė de San Martins** (*José Francisco de San Martín y Matorras*; g. 1778 m. vasarė 25 d. - m. 1850 m. rogpjūtė 17 d.) bova Argentėnas ėšliuosuotojs ė heruojus. Ons draugė so Sėmuonu Bolivaru ėšliuosava zars vėsa Pėitū Amerėka nū ėspanu.

1824 m. mėros anuo žmuonā Remedios de Escalada, San Martins so dokra pasėtraukė i Prancozėjė, kor Boulogne-sur-Mer mieste ė pralėida paskotėnes sava gīvenėma dėinas. 1880 m. Chosė da San Martino palaikā pergabentė ė palaiduotė Buenas Airiū katedruo.
# Vīns

Rauduona vīna taurie
**Vīns** īr alkuogolėnis gierals, ėšdėrbams fermentounant vīnougiū soltės, čiesās būn so spėrėta prėidās.

Platiausē vīns ėšdėrbams Pėitū Euruopuo, Australėjuo, Pėitū Afrėkuo ė JAV, vuo vartounams vėsam Svietė.
# Victor Hugo

Vėktuors Huguo
**Vėktuors Huguo** (**Victor-Marie Hugo**, 1802 m. vasarė 26 d. – 1885 m. gegožė 22 d.) – prancūzu puoets, dramatorgs, ruomanėsts, tapītuos ė dėzaineris. Ans laikuoms žīmiausio prancūzu ruomantėzma puoeto.
# Tenėsos

Rėčards Beronkės pasėroušės žaistė tenėsa.
**Tenėsos**, **lauka tenėsos** īr raketiu spuorts. Ana žaid 2 abe 4 žaidiejē. Žaidėma tėkslos īr raketiu pagelba pasiūstė svėidėnoka i prīšininka pose tēp, ka ons negietu anuo atmoštė.

Kāp muodernėšks spuorts atsėrada XIX o. vėd., ale anuo pėrmtaku galam rastė da žėluo senuobie.
# Kairs

Kairs|  |
| Žmuoniū skaitlios | 9 801 536 (1 lėipas 2023, apskaitliavėms)  |
| Ikūrėma metā | 6 lėipas 969  |
| Mers | Ibrahim Saber  |
| Čiesa jousta | UTC+2 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Egėpts |
| Pluotībė | 528 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 23  |
| Ondenė telkėnē | Nils |
| Koordėnatės | 30.0444°N 31.2358°E  |
| Pašta kods | 11511–11668  |
| Telepuona kods | 02  |
| Mers | Ibrahim Saber  |
|  |

**Kairs** (arabėškā القاهرة = *al-Qāhirah*) ī Egėpta suostėnė ė dėdliausės miests cieluo Šiaurės Afrėkuo. Miestė gīven 6,76 mln. žmuoniu (17,9 mln. so prīmiestēs) (2006).
# Nepals

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **नेपाल अधिराज्यNepal Adhirajya** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[Image:|100px|Nepalo gerbs]] |
| Nepalo vieleva | Nepalo gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Nepalo gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | nepalėitiu |
|  |
| Suostėnė | Katmandū |
|  |
| Dėdliausis miests | Katmandū |
|  |
| Valstībės vaduovā | Ram Chandra Poudel (रामचन्द्र पौडेल) Prezidėnts
Ram Sahaya Yadav (राम सहाय प्रसाद यादव) Viceprezidėnts
Sushila Karki (सुशीला कार्की) Premjeras  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   147 181 km² (91) 2,8% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   28 287 147 (40) 192,19 žm./km² (39) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 42,84 mlrd. $ (86) 1 500 $ (162) |
|  |
| Valiota | Nepala rupėjė (NPR) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +5:45 netaikoma |
|  |
| Naprīgolnoms Data | Suvėinijims 1768 |
|  |
| Interneta kuods | .np |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 977 |

**Nepals** īr valstībė Pėitū Azėjuo, Hėmalaju kalnūs. Robežiounas so Kėnėjė ė Indėjė.

## Akanuomėka

Nepals ī slabnuos akanuomėkas valstībė. Dėdlis šmuots Nepala žmuoniu i biednė.

* Nepals
* Kathmandu
* Budhanilkantha
* Bhaktapur
* Patan
* Yak
* Mustang
* Rice
* Transport
# Eurs

Eura bannuotā
Eurs 2023
**Eurs** (EUR; €) īr uofėcēlos Euruopas Sājongas pėnėgs, nauduojams nu 1999 m. sausė 1 d., pradiuo kap napėnėgėnė atsiskaitīma prīmuonė. Poupīrėnē eurā pradietė nauduotė 2002 m. sausė 1 d.

Euro nauduojas 20 Euruopas Sājongas šaliū. Vielībiausė eurozuonas narie Kruoatėjė šėta valiota pradiejė nauduotė 2023 m. sausė 1 d.

2002 m. vasarė 2 d. pradiets nauduotė Lietovuos banka nustatīts uofėcēlos fėksouts lita korsos so euro: 3,4528 lėta ož 1 euro. Lietovuo eurs pradiets nauduot nū 2015 m. sausė 1 d. Ėšlēstas lietovėškas eura muonetas so Vītēs.

## Nūruodas

* "Eura banknuotā (in en,de)." Nūruoda tėkrėnta 2017-03-10.
# Buenas Airēs

Buenas Airēs|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 3 121 707 (2022, gīvėntuoju sorašīms, 1 439 873, 1 681 834)  |
| Ikūrėma metā | 11 bėrželė 1580  |
| Mers | Jorge Macri  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Argentėna |
| Šalės | Argentėna |
| Pluotībė | 203.3 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 25  |
| Ondenė telkėnē | La Plata |
| Koordėnatės | 34.5997°S 58.3819°W  |
| Pašta kods | C1000-14xx  |
| Telepuona kods | 011  |
| AR-C  |
| Žemielapis |
| Mers | Jorge Macri  |
|  |

Buenas Airēs
**Buenas Airēs** (isp. *Buenos Aires* išvertos reišk "Gerė ora") īr Argentinas suostėnė. Tor 2,7 milijuonā prieteliu. Tas miests īr pri La Platas estuarijės. Miests īr vėins dėdliausiu vėsuo Pėitū Amerikuo. Dėdliausis Pėitū Amerikuo teatros "Colon" isėkūris Argentinuo. Miests īr svarbos ousts ė transporta mazgos. Buenas Airės īr stambiausis Argentinas pramuonės cėntros.

## Istuorėjė

Buenas Airės klimatograma
Miests ikorts 1535-1536 metās. Nūg 1776 m. - La Platas vicekaralīstės suostėnė. 1816-1826 m. Jongtėniu La Platas provincėju suostėnė. Nūg 1880 metu oficēlē Argentinas valstībės suostėnė.

## Nūruodas

* Buenas Airiu tėnklopis

Buenas Airės
# Danielios Ortega

**Danėilis Uortėga Savėidra** (*José Daniel Ortega Saavedra*; g. 1945 m. lapkristė 11 d.) īr Nėkaragvuos prėzidėnts (1985-1990 m. ėr nu 2006 m.) teipuogi Sandėnistu revuoliocėjės 1979 m. vėins ėš līderiu. Uortėga īr dėdlis kuovuotojs prėiš JAV impėrėalėzma ėr kapėtalėzma. Ans īr dėdlis suocėalists ėr Huga Čiavėsa kap ėr Fidelia Kastra draugs.
# Siejės 2

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Tas straipsnis nie pradiets kort, anam tier tik šabluons o abruozdielis.** Tamsta galat pradiet ana kort – spauskėt čionās |

**Siejės 2** dėina īr 245 metu dėina (kelamasēs metās - 246) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

## Smertės
# Skėimou

**Skėimou** īr mažiausis artikulēcėjės (tarėma) vėinets. Fonoluogėjuo tas īr fonemu gropavėma vėinets. Anou sodara balsis (čiesās dvėbalsis aba mėšros dvėgarsis) pats vėins aba sīkiom so šalėmās esontēs prībalsēs (pvz., a‑tēk, o‑a‑zė, koi‑sis, Var‑na). Skėimou gal būtė tromps aba ėlgs.
# VII omžios

**Septėnts mūsa ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdė̄jė 601 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 700 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - **1 tūkstontmetis** - 2 tūkstontmetis

VII o. prasėdė̄jė Dniepra baltu slaviejėma pruocesā.

Omžē: VI omžios - **VII omžios** - VIII omžios
# II omžios pr. Kr.

**Ontras omžios prīš Krėsto** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 200 m. pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 101 m. pr. Kr. metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - **1 tūkstontmetis pr. Kr.** - 1 tūkstontmetis

Omžē: III omžios pr. Kr. - **II omžios pr. Kr.** - I omžios pr. Kr.
# Muokesnis

**Muokesnis** (luotīnėškā: *Tributum*) – valstībės nustatīta pėnėngū soma, katra tor somuokietė fizėnės aba jorėdėnis asmou nu sava veikluos rezoltatu aba atlėktū o tėktās nuorėmū atlėktė vēksmū.
# Šiaurė

Kuompasos so parīškėnta šiaurės krīptėm
**Šiaurė** īr vėina ėš ketoriū svieta šaliū, esontė prīš pėitus. Vakarū koltūruo ona laikuoma svarbiausė svieta šalėm, nes anon žėnont, gali sožėnuotė ė kėtas svieta šalis.
# V omžios

**Penkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 401 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 500 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - **1 tūkstontmetis** - 2 tūkstontmetis

Omžē: IV omžios - **V omžios** - VI omžios

## Koltūra

Senuobės antėkuo V omžios īr laikuoms dramū klestiejėma laikuotarpio.
# VI omžios

**Šešts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 501 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 600 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - **1 tūkstontmetis** - 2 tūkstontmetis

Omžē: V omžios - **VI omžios** - VII omžios
# Spalis

**Spalis** īr dešėmtasis metu mienou vagol Grigalėjė kalėnduorio. Anou sudara 30 dėinū.

Ontrasis spalė šeštadienis ī Derlė dėina.

Spalė 30 dėin īr Vielinės.
# Mėchails Guorbačiovs

Mėchails Guorbačiovs
**Mėchails Sergėjėvėčios Guorbačiovs** (*Михаил Сергеевич Горбачёв* g. 1931 m. kuova 2 d. - m. 2022 m. rogpjūtė 30 d.) bova Tarību Sājongas puolitėks, bovė̄s TSKP generalėnis sekretuorios. M. Guorbačiovs valdīma laikuotarpis pasižīmiejė vadėnama „partvarka“ (*perestrojka*) – demuokratėnėm refuormom, katras galiausē prīvedė prī TSRS žlogėma.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Bova prīš **Kuonstantėns Černenko** | **TSKP generalėnis sekretuotios** 1985-1991 m. | Pakaitė **Vladimėrs Ivaško (laikėnā)** |
# Uors

Uors
**Uors** īr doju mėšėnīs, katros sodara Žemės atmuospėra. Aplamā uors ė vėsa pluotmie terp dongaus ė žemės, tēpuogi vėskos, kas nie vėdou (kāp ė lauks). Uorė vīkstōs atmuosperėnē rēškėnē īr uorās vadėnamė.

Uora sodėtės:

* Azuots - 78,084 %
* Degounis - 20,946 %
* Arguons - 0,930 %
* Onglėis dvėdegėnis - 0,034 %
* Neuons
* Gelis
* Metans
* Krėptuons
* Ondėnilis
# Pianėns

Pianėns
**Pianėns** – klavėšėnis instroments, fuortepiuona atmaina. Pianėna garsos ėšgaunams klavėšās, katrėi sojongtė so plaktokielēs, ožgaunantēs stīgas. Prėklausuomā nu regėstra vėinam garsou prėskėramas 1-3 stīgas. Tradėcėnis pianėns tor 88 klavėšos, anuo diapazuons sėik 7 uoktavas (nu A sobkuontruoktavuo iki C penktuojuo uoktavuo).
# Pėitū ondėnīns

Pėitū ondėnīns
**Pėitū ondėnīns** (čiesās vadėnams **Pėitū puolērėnis ondėnīns** aba **Antarktėdas ondėnīns**) - ketvėrts vagol dėdoma svieta ondėnīns. Vuos ne vėsam anuo gėloms īr 4000–5000 m, pluots - 20 mln. km², maksėmalos gėloms - 7235 m, dogna sodara kelės dobomas, atskėrė puvondenėnē kalnagūbrē.
# Pluots

**Pluots** – miers, nusakons tam tėkra erdvies regėjuona dėdoma. Objekta pavėršiaus pluots līgos vėsū ėšuorėniū šuonū pluotū somā. Tuobolā oždaruos dvėmatės kreivės (tas īr apskrėtima) pluots skaitlioujams nauduojont apskrėtima ėlgė integrala. Kadongė ėlgoms īr 2πr, pluots līgos πr².

## Mieravėma vėinetā

Palīgėnėms
SI sistėmuo (kor nauduojama žemīnėniam Euruopas šmuotė, Kanaduo r kėtor) nauduojamė:

* kvadratėnis metros (m²)
* ars – 100 m²
* hektars – 100 aru arbe 10 000 m²
* kvadratėnis kilometros (km²) – 1 000 000 m²

Senuojuo Brėtū sistemuo (nauduojama Brėtū saluosė, JAV, Australėjuo, ...) nauduojama:

* kvadratėnė pieda
* kvadratėnis jards
* akros – 43,560 kvadratėnės piedas arbe 4046,8564224 m²
* kvadratėnė mīlė – 640 akru arbe 2,5899881103 km²
# Napaleuons

Napaleuona abruozdielis
**Napaleuons** (gėmė kap *Napoleone di Buonaparte*, paskom *Napoleon Bonaparte*; 1769 m. rogpjūtė 15 – 1821 m. gegožė 5) bova prancūzu revuoliocinės armėjės generuols, nū 1799 m. palėkė̄s Prancūzėjės valduovo – lapkristė 11 dėina paskėrts I Prancūzėjės Respoblėkas Pėrmuojo Kuonsolo, a nū 1804 m. gegožė 18 d. palėka Prancūzėjės ėmperatuoriom (*Empereur des Français*), Italėjės karaliom (nū 1805 m.) ė Reina sājongas pruotektuoriom (nū 1806 m.) Ėmperatuoriom ėšbova lėgė 1814 m. balondė 6 d., tepuogė trompā nū 1815 metu kuova 20 lėgė bėrželė 22 d.

1792–1815 m. šaukiami Napaleuona gadīnė ī.
# Rogpjūtė 20

**Rogpjūtė 20** dėina īr 232 metu dėina (kelamasēs metās - 233) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1983 m. - Endriu Garfilds, amerėkėitiu aktuorios.

## Smertės