Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Laodzi

Kūlėnė Laodzi skolptūra i šiaurė nu Čiunadžou pri Čingjuana kalna.
**Laodzi** (kėnėškā 老子, pinīin: Lǎozǐ) – senuobės Kinėjės filosuops, tradėcėškā skaituoms ož vėina daojėzma pradėninko, vieliau palėkė̄s pats kap daojėzma dievībė.

Gīvenėma data žėnuoma nie, ale paprastā mėslėjama, ka VI o. pr. Kr. vuo IV o. pr. Kr. Tēpuogė īr, kas abejuo, ka Laodzi ėš vėsa bova istuorėnė asaba. Anam priskėrama vairiausiu daojėzma raštu autuorīstė.

Kumet daojėstā aple II o. Laodzi sodievėna, ans bova pradiets vadėntė Taičėngo. Ka ėlga čiesa Taičėngs bova glabnos pamėnavuotas vieras dievībė, vieliau palėka ėšstomts kėta – Jučinga.
# Paluocē

Rėnava paluocē
**Paluocē** īr baguotu gaspaduoriu (dvarėninku, valduovu) gīvenams noms ė ana sopantis pagelbėniu būdnīku kuompleksos. Paluocē būn nuognē ėštaigingė, dėdlē, palīgėnont so paprasta prietelė truoba. Pri paluocu īprastā būn dėdlis parks, arklėdės, būdnīkā darbėnėnkūm.

Žemaitėjuo paluocē pradietė statītė kumet čiuonās ėsėgaliejė lėnkā. Īr palėkė paluocē Kretinguo, Plongie, Rėnavė, Kortovienūs, Rėitavė ė kėtor.
# Metalorgėjė

Līdėms, pruocesos, katros īr nauduojams nuoramo metala ėšgrīnėnėmou.
**Metalorgėjė** aba **metalu pramuonė** īr medeguotīras ė inžėnerėjės dalės, tėrontė kemėniu elementu fizėkėnės ė kemėnės savībės, anū tarpusavio jongėnius ė jongėnius so kėtās elementās (līdėnēs). Apjem joudū ė spalvuotu metalu gavība ėš rūdū, koncentratu, dėrbības atlėikū.

Metalorgėjės atšakas:

* pirometalorgėjė (žalevuos paroušėms, metalu ėšgavėms ėš rūdas egzuotermėniu rēkcėju šėloma)
* plazmėnė metalorgėjė (žalevuos paroušėms, metalu ėšgavėms žemuos temperatūras plazmas energėjė)
* elektrometalorgėjė (žalevuos paroušėms, metalu ėšgavėms elektrokemėniu aba elektrotermėnēs metuodās)
* hidrometalorgėjė (žalevuos paroušėms, metalu ėšgavėms ondėnėnēs kemėniu jongėniū tėrpalās)

Metalorgėjės ėštakas - bruonzas gadīnė, katra kuožnam kraštė prasėdiejė skėrtėngo čieso. Mažuojuo Azėjuo varis līdėts da prīš 8-9 tūkstontmetius.
# Laža

**Laža** tas ī baudžiavuos gadīnie bovė̄s valstėitė darbs puonou; dielē tuokė darba valstėitis tora teisė i sava žemės sklīpa.

Laža Lietovuo radas aple XV o., vuo nug XVI o. lėgė XIX o. jau daugoms valstėitiu iejė laža. Katros bova baguotesnis, tasā galiejė nug lažuos ėšsipėrktė lažpėningēs.

Laža bova vairiausi darbā puona žemie – puona žemės dėrbims, šėinavėms, būdīnku, keliū, tėlptu taisīms, mediu līdėms ė kt.
# Alkoholėnis gėrėms

**Alkuogolinis gierals** – bendrėnis ėvairiū daugeu nė 1% etila alkuogoliuo torėntiu gieralū pavadėnims.

Iki XII o. žmuoniems bova žėnuomi tik natūralūs alkuogolinē gieralā. Nū XVI o. iemė plėst dėstėliouti gieralā, vadėnami spiritās ė ėvairūs anū pagrėndo pagamėnti mėšėnē.
# Alkemėjė

**Alkemėjė** (*alchemia* – luotīnėškā, *chymos* – graikėškā rēšk „soltis“) īr tuokė kemėjė, ka daront vėsuokiausius keminius bandīmus (keminiu medegū ė jongėniū rēkcėjės – jongėmus ė skaidīmus) bova ėiškuoms gīvībės eleksīrs, aple kuri esam girdiejė iš pasaku. Tēp pat alkemikā nuoriejė ė galvuojė, ka gelži, vari vuo bikuoki kėta metala gal paverstė aukso a cėdabro, tiktās rēk atrastė kemėnė rēkcėjė ė vėskou tou kuožnos žmuogos galies padarītė.

Alkemiku darbā ė pastongas nepražova, anėi padiejė atrastė šmuots naujū keminiu elemėntu, naujū keminiu jongėniū ė kemėjės muoksla geruokā pastūmė i prīšaki.

Alkemėjė tēpuogi bova sėmbuolėnis vėdoromžiu dūšės pažėnėma muokslos, katramė kemėnė elementā nauduotė kāp abruozdielē dūšės būvėms pavadintė.
# Negalė

Žmogos so negalė (invalėds) viežėmieli
**Negalė** (*invalėdoms*) ī būsėna, diel katruos žmuogou palėikt sonko atlėktė tam tėkrus vēksmus aba līgiuom teisėm dalīvautė tam tėkruo vėsoumenie. Negalė gal būtė kognėtīvinė, vīstėmuosė, pruotėnė, psikėnė, fizėnė, sensuorėnė aba sokelta daugelė vēksniū. Negalė gal atsėneštė gėmstont aba ana gal atsėrastė gīvenėma čieso. Istuorėškā negalė bova pripažīstama tėk remontis siaurās kriterėjēs, ale negalė gal pasėrēkštė ėšskėrtėnėm savībėm, prigolontiuoms nu kuonkretaus prietelė.
# Sidharta Gautama

**Sidharta Gautama** īr budėzma pradėninks, legendėnis Indėjės princos, da vadėnams Buda Šakjamūnio. Tonkē vėinuodėnams so buda, no Sidharta bova tėktās vėins ėš budu. Ons gėmė aple 560 m. pr. Kr. Jaunīstie Sidharta bova baguots, biedu nematontis princos, ons bova apsėžanėjės so princėsė Jašodhara. Nū paskum Sidharta sosėmėslėjė, ka tēp gīvendams ons nesopras kančiu ė skausma prīžastiu, ožtat palėka sava šeimīna ė patapa vėinouliu atsėskīreliu. Ons sotėka daugel vėsuokiu muokītuoju, stodėjava vėsuokės vieras no atsakīma nerada. Tumet ons pats pradiejė ėiškuotė prīžastiu ė toriedams 35 metus patīrė nūšvėitėma pu Bodhi medio. Gautama tumet pradiejė skleistė sava ėšmėnti aple kentiejėma ėr ėšsėvadavėma nū anuo.
# Mingu dinastėjė

Mingu šalėis terituorėjė.
**Mingu dinastėjė** (kėnėškā 明朝 = Míng Cháo) bova dinastėjė, ikorta pu monguolėškas Juan dinastėjės ė Kėnėjė valdios 1368–1644 m. Mingu šalės bova vadėnama „Dėdliuojė Mingu imperėjė“ (大明國; Dà Míng Guó). Suostėnė – Nankins, ale vieliau palėka Pekins. Dinastėjės pradėninks – imperatuorios Hong U. Ton dinastėjė pakeitė Čingu dinastėjė.
# Lėipas 15

**Lėipas 15** dėina īr 196 metu dėina (kelamasēs metās - 197) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

* 1410 m. ėvīka Žalgėrė mūšės.

## Gėmėma dėinas

## Smertės
# Euruopas Sājonga

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Euruopas Sājonga** |
|

|  |
| --- |
|  |
| (Truopniau) |

 |
|

|  |
| --- |
| **Gimnos:** Bethovėna IX-uojė simfuonėjė |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | 24 oficēlės kalbas |
|  |
| Suostėnės | Briosėlės, Lioksemborgs, Strasbūrs |
|  |
| Tarības pėrmėninks | Ursula von der Lejen |
|  |
| Komisėjė pėrmėninks | Davids Sasolis |
|  |
| Euruopas Parlamėnta pėrmėninks | Čarlzos Mišelis |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns | 7-uo vėituo 4 233 262 km² - |
|  |
| Gīvėntuojū  - Ėš vėsa (2020)  - Tonkoms | 3 vėituo 447 206 135 106 gīv/km² |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa (2006)  - BVP gīvėntuojou | 1 vėituo 16 300 033 000 000 € 28 100 € |
|  |
| Valiota | Eurs (20 šaliū), kėtas 8 tebtor nacionalėnės valiotas. |
|  |
| Čiesa jousta  - Vasaras čiesos | Daugiausē UTC, UTC+1, UTC+2 Daugomuo šaliū |
|  |
| Ikorta | Ruomas sotartės – 1957 m. kuova 25 d. Mastrikta sotartės – 1992 m. vasarė 7 d. |
|  |
| Interneta kuods | .eu |

**Euruopas Sājonga** (sotrompėntā **ES**) - dvėdešėmt septėniū šaliū akonuomėnė ė puolitėnė sājonga. 27-iūs **ES** šaliū gīven vēk 447 mln. žmuoniū. Bėndra sājongas valiota īr eurs.

## ES narės

### Dabartėnės ES narės

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Airėjė
* Austrėjė
* Belgėjė
* Bulgarėjė
* Čekėjė
* Danėjė
* Estėjė
* Graikėjė
* Ispanėjė
 | * Italėjė
* Kėpros
* Kroatėjė
* Latvėjė
* Lėnkėjė
* Lietova
* Lioksembōrgs
* Malta
* Nīderlandā
 | * Portugalėjė
* Prancūzėjė
* Romonėjė
* Slovakėjė
* Slovėnėjė
* Suomėjė
* Švedėjė
* Vengrėjė
* Vuokītėjė
 |

### Bovosės ES narės

* Grenlandėjė (kāp Danėjės dalės, 1973-1985)
* Jongtėnė Karalīstė (1973-2020)

### Būsėma plietra

Oficēlės kandidatės:

|  |  |
| --- | --- |
| * Šiaurės Makeduonėjė nu 2004 m. kuova 22 d.
* Šabluons:Country data Joudkalnėjė nūg 2008 m.
* Šabluons:Country data Albanėjė nūg 2009 m.
 | * Serbėjė nūg 2009 m.
* Ukraine Ukraina nūg 2022 m. bėrželė 23 d.
* Moldova Molduova nūg 2022 m. bėrželė 23 d.
 |

Šalīs, katruos nuor istuotė ė katruom nie soteikts kandėdatiu statosos

|  |
| --- |
| Sogōžtė* Kuosuovs
* Grozėjė
* Bosnėjė ėr Hercuogovėna
 |

## Instėtocėjės

Glabnos ES institucėjės īr:

* Euruopas Parlaments (renkams valstībiu nariū tautū),
* ES Tarība (atstuovaunont valstībiu nariu viriausībiem),
* Euruopas Kuomėsėjė (vīkduomuojė institucėjė),
* Euruopas teisėngoma teismos (ožtėkrėn teisės laikimūs),
* Audita rūmā (kontoliounontis kāp tvarkuoms ES biodžets),
* Euruopas Ombudsmens tėr nusiskondėmos diel natinkama administravėma ES institucėjuosė ėr istaiguosė).

Euruopas Vaduovu Tarība (katrō sodar vėsū ES šaliū viriausībiu vaduovā) teisėškā nie institucėjė, ale ana nustata glabnas ES raiduos krīptės.
# Groudė 7

**Groudė 7** dėina īr 341 metu dėina (kelamasēs metās - 342) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1928 m. - Nuoams Čiuomskis, JAV lėngvėstos ė puolitėnis vēkies.

## Smertės

* 1921 m. - **Jolėjė Benioševičātė-Žīmontienė** (**Žemaitė**) - žemaitiu rašītuojė.
# Dantė

Dantė
*Tas žuodis da gal znuočītė – Dantė (rēkšmies).*
**Dantė Alėghierė** (1265 m. gegožė 14/bėrželė 13 – 1321 m. siejės 13/14) bova garsos italu puoets ė mėslītuos, parašės vėina svarbiausiu kūrėniu - „Dievėškaja kuomedėjė“.