Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kuosta Rėka

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **República de Costa Rica** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Kosta Rikuos vieleva | Kosta Rikuos gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Kosta Rikuos gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | ėspanu |
|  |
| Suostėnė | San Chosė |
|  |
| Dėdliausis miests | San Chosė |
|  |
| Valstībės vaduovā | Laura ChinchillaPrėzidėnts |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   51 100 km² (125) 8,6% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   4 075 261 (121) 79,75 žm./km² (87) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 48,77 mlrd. $ (79) 12 000 $ (60) |
|  |
| Valiota | Kosta Rikuos koluons (CRC) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC -6 netaikuom |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbt | nu Ėspanėjės 1821 siejė 15 |
|  |
| Interneta kuods | .cr |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 506 |

**Kosta Rika** o **Kosta Rikuos respoblėka** (ispanėškā *República de Costa Rica*) īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Karėbu jūruos ėr Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Nikaragva ėr Panama.
# Karėbu jūra

Šabluons:Jūra

Karėbu jūras vėita
**Karėbu jūra** īr truopėnė Vakarū posrotole jūra, prėklausontė Atlonta ondėnīna baseinou. Pėitūs robežiounasė so Pėitu Amerėka, vakarūs – Meksėkas ilonka, šiaurie – Dėdlė̄jė Antėlā, rītūs Mažė̄jė Antėlā. Vėsas tas regiuons paprastā vadėnams Karėbās.
# XVI omžios

**Šešioulėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1501 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1600 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **2 tūkstontmetis** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XV omžios - **XVI omžios** - XVII omžios

## Notėkėmā

* XVI omžiou Nardovē krūvuo so skalvēs, nardovē sodarė lietovėninkū padermė.

* 1514 metās siejės 8 d. Uoršas kuova terp Lietovuos dėdliuoses konėgaikštėjės ė Maskvuos dėdliuoses konėgaikštėjės kariuomeniu, šalėp Uoršas (nūnā Baltarosėjuo).
# Ekvaduors

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **República del Ecuador** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Ekvaduora vieleva | Ekvaduora gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Ekvaduora gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | ėspanu |
|  |
| Suostėnė | Kits |
|  |
| Dėdliausis miests | Gvajakėlis |
|  |
| Valstībės vaduovā | Guillermo Lasso Prėzidėnts
Alfredo Borrero Viceprezidėnts  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   283 560 km² (71) 2,4% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   13 547 510 (63) 47,78 žm./km² (122) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2005 (progn.) 52,77 mlrd. $ (73) 3 900 $ (114) |
|  |
| Valiota | JAV duolers (USD), sentavs |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC -5 nėr |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbt Prėpažint | nuo Ėspanėjės 1822 giegužes 24   |
|  |
| Interneta kuods | .ec |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 593 |

**Ekvaduors** - valstībi Pėitū Amerėkuo, pri Ramiojā vuondenīnā. Tōr robežos so Kolumbėju ėr Perū. Suodara 22 provincijės. Suostine īr Kits. Ekvaduore gīven 13,5 milijuona prieteliu. Ekvaduorou prėklausa Galapagu salas. Svarbiausė ūkia šaka ir bananu auginims.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

Valstībė ī Pėitu Amerėkas žemīnė.

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė
# 1831

**1831** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo

## Nutėkėmā Svietė

* Lapkristė 14 pasėmėrė Geuorgs Vilhelms Frīdrėks Hegelės, vuokītiu fėluosuops (g. 1770 m.)
# 1903

**1903** - nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī. Tāp pat:

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti

Sausė 1 d. - Jongtėnės Karalīstes karalios Edvards VII paskelbts Indėjės ėmperatoriomė.
# 1914

**1914** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti

* Prasidė̄jė Pėrms Svieta Kārs.
# Panamas kanals

Panamas kanals
**Panamas kanals** (ispanėškā *Canal de Panamá*) – dėrbtėnis ondėns kels Centrėnie Amerėkuo, Panamuo. Bova ėšksts ėr ėšbūdavuots XX o. pradiuo. Būdavuonont anou mėrė dėdlis šmuots žmuoniu. Anuo dieka sotrompiejė jūrū kels ėš Otlanta i Ramiuojė vondenīnos.
# Skrozdės

Roduojė mėška skrozdės (*Formica rufa*)
**Skrozdės** aba  skrozdielie, skrozdė, skrozda, skrozės, skrozielie (luotīnėškā: *Formicidae*) īr vabzdis, katros gīven polkās.

Skrozdis īr pasėdalėnosės darbos: darbėninkės, skrozdėnā ė skrozdiu muotės. Gīven medies, kor ėš spīgliū, šapū pasėdėrb skrozdielīna. Kāp katras skrozdis gīven pu žemė.
# Stėklos

Stėklos
**Stėklos** īr vėintėsa amuorpėnė kėita medega, paprastā gamėnama labā grētā ožšaldont tāsia ėšlīdīta medega, neleidont sosėdarītė īprastā krėstalėnē skvarmā.

Boitėnis stėklos daugiausē sudarīts ėš sėlėcė diuoksėda (SiO2).
# Puortėgrapėjė

**Portėgrapėjė** vuo **puortėgrapėjė** - vaizdū ėšsaugojėma teknoluogėjė, naduonont mekanėnios, kemėnios aba skaitmenėnios metuodos. Žuodis kėlėma ėš graikū kabuos žuodė φως phos ("švėisa") ė γραφις graphis („teptoks“), katrėi karto znuočie peišėmā šveisuo. Tas termėns anglo ė vokietiū kalbuo pradiets vartuotė 1839 metās, vasarī.

Puortėgrapėjė, padėrbta ėš skrīdė, vadėnama aerapuortėgrapėjė.

## Skaitmenėnė puortėgrapėjė

Skaitmenėnė puortėgrapėjė skėras nū tradėcės (joustėnės) puortėgrapėjės ton, ka šėisa patenk na i joustelė, vuo i šėisuos matrėca.
# Katie

Katie (*Felis silvestris catus*)
**Katie**, vīrėška gėmėnie **katėns** (luotīnėškā: *Felis silvestris catus*, lietovėškā: *Katė*) īr katėnū šeimuos nomū žvieralis, ėšvests ėš laukėnės katies. Nūnā īr ėšvest daugībė katiū veisliū. Katės gaud mizernus graužėkus (pelės, pacus ė kt.), žmuoniū augėnamas diel pramuogas. Katės tor nuognē gera veiziejėma, klausa, vuoslė.
# San Marėns

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Serenissima Repubblica di San Marino** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| San Marėna vieleva | San Marėna gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** San Marėna gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | italu |
|  |
| Suostėnė | San Marėns |
|  |
| Dėdliausis miests | San Marėns |
|  |
| Valstībės vaduovā | Matteo Rossi Lorenzo Buglikapėtuonā regentā |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   61 km² (188) 0% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   29 251 (188) 479,52 žm./km² (12) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2004 (progn.) 0,85 mlrd. $ (174) 34 100 $ (12) |
|  |
| Valiota | Eurs (€, EUR) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC+1 - |
|  |
| Naprīgolnoms - | 301 m. siejės 3 - |
|  |
| Interneta kuods | .sm |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 378 |

**San Marina Respoblėka** vuo **San Marėna Respoblėka** (italėškā *Serenissima Repubblica di San Marino*) - nedėdlė valstībė Euruopas pėitūs, apsopta Italėjės.

## Istuorėjė

San Marina ikūrė krėkštiuonės akmenskaldės Šv. Marinus 301 mūsa eras metās. Vėdoromžēs Italėjė bova sosėskaldios i magtīngos miestos-valstībės - kāp pavīzdiou Venecėjė, Florencėjė. Tuos šalelės pu tropotoka isiliejė i dėdesnės terituorėjės, vuo San Marėns ėšlaikė savaronkėškoma ė liousoma. San Marėna valstībė īr pėrmuojė svieta respoblėka.

## Puolitėnė sėstema

San Marėnė vīraun daugpartėnė demuokratėjė.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

San Marėns soskėrstīts i devīnės savėvaldībės (*castelli*) - pu vėina kuožnam miestaliou.

1. Acquaviva
2. Borgo Maggiore
3. Chiesanuova
4. Domagnano
5. Faetano
6. Fiorentino
7. Monte Giardino
8. San Marino (live view)
9. Serravalle

## Geuograpėjė

Isėkūrės šiaurės Italėjuo, rītėniamė Apenėnu kalnīna šlaitė. Netuolėj - Rimini koruorts. Aukščiausis tašks - Monte Titano (749 m.).

Klimats - vėdotėnis, šėltas vasaras, švelnės žėimas.

Tretė nu gala Euruopas valstībė vagol dėdoma - mažesnės īr tėktās Vatikans ė Muonaks.

## Akuonuomėka

Toriedams mažā gamtėniu ėštėkliu, San Marėns vėsėškā prėgol nu klestontē torėzma:

**Darba magtėngomā palē pruopesėjė** (2000 m.) Žemės ūkis 1%; Pramuonė 42%; Paslaugas 57%.

**Inflēcėjė** (2001 m.) 3,3%

**Biodžets** Aplė 400 000 000 duoleriu.

San Marėnė, kāp valiota nauduonams eurs.

## Komunėkacėjė

**Laidėnė telipuona nauduotojē** (2002 m.) 20 600

**Muobėliūjū telipuonū nauduotojē** (2002 m.) 16 800

**Interneta vartuotuojē** (2002 m.) 14 300

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# Lėipas 17

**Lėipas 17** dėina īr 198 metu dėina (kelamasēs metās - 199) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1800 m. – Kajetons Nezabitauskės, žemaitiu sājūde veikies.

## Smertės
# Qin Shi Huang

**Qin Shi Huang** (aba **Qin Shi Huangdi**, kėnėškā 秦始皇帝 = *Qín Shǐ Huángdì*, adapt. Čin Šė Huangs, tradėc. Cinšichvangdi; 259 m. pr. Kr. - 210 m. pr. Kr. siejės 10 d.) - vėinuos ėš Kėnėjės regiuonė bovosiu Čin (*Qín*) karalīstės valduovs, vieliau sovėinėjės Kėnėjė ė pėrmasės pasėvadėnės imperatuoriom (*huángdì*).
# Ozbėkistans

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **O‘zbekiston Respublikasi** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Ozbėkistana vieleva | Ozbėkistana gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Ozbėkistana gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | ozbėku |
|  |
| Suostėnė | Taškents |
|  |
| Dėdliausis miests | Taškents |
|  |
| Valstībės vaduovā | Shavkat MirziyoyevPrėzidėnts |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   447 400 km² (55) 4,9% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   27 307 134 (42) 61,04 žm./km² (108) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 54,81 mlrd. $ (74) 2 000 $ (146) |
|  |
| Valiota | Sums (UKS) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +5 - |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta | nū TSRS 1991 siejės 1 |
|  |
| Interneta kuods | .uz |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 998 |

**Ozbėkistans** o **Ozbėkėjė** īr valstībė Vėdorė Azėjuo. Robėžioujas so Torkmėnistano, Kirkizėjė, Kazakstano, Tadžikistano ė Afganėstano.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Akanuomėka

Ozbėkstane dėdlē glabons īr medvėlnės ekspuorts.

Xiva
# Suostėnė

Valstībės **suostėnė** īr valstībės suverenė rezidavėma vėita. Paprastā valstībės suostėnė īr ivardėjama istatīmūs. Daugoms šaliū tor vėina suostėnė, bat īr kelets šaliū, katros tor puo kelėta: PAR (3), Olandėjė (2), Bolivėjė (2).
# Konfucėjos

Tang dinastėjės dailėninka U Daozi nutapīts puortrets.
**Konfucėjos** (kėn.: 孔夫子; pinyin: Kǒng Fūzǐ; arbe 孔子 Kǒngzǐ; Wade-Giles transkripcija: K’ung – fu – tzu, tradėcėškā laikuoma, ka gīvena 551 m. pr. Kr. siejės 28 d. – 479 m. pr. Kr.) – žīmos kėnu filosuops, katruo muokīmā stėprē paveikė kėnu, japuonu, kuoriejėitiu, vietnamėitiu civilizacėjuoms, koltūruoms, filosuopėjē, vėsuomenėms.

## Nūruodas
# Čieps

Čiepā ZOSTAVAX
**Čieps** vuo **vakcėna** īr medėcėnėnis (imunobioluogėnis) preparats, skėrts imunitetou nu infekcėnės lėguos igītė. Preparats sodarīts ėš sosėlpnėntu vuo nugalabītu mikroorganėzmu (bakterėju, virusu) aba sodietėniu anū daliū ė papėlduomu kemėniu medegū. Čiepėjėms nu ožkretiamū lėgū priskėrams pri svarbiausiu žmuonėjės atradėmu. Kumet čiepoujasė dėdliuojė vėsoumenės dalės, sosėdara vėsoumenės imunitets. Neveizėnt čiepū duovė medėcėnā, egzėstou ė antivakcėnėnis (vadėnams antivakseriu) kustiejėms, konspiracėjės teuorėjės.

## Šaltėnē
# Kotka

Kotka|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 50 029 (31 groudė 2025)  |
| Ikūrėma metā | 1879  |
| Mers | Henry Lindelöf, Esa Sirviö  |
| Čiesa jousta | UTC+2 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Suomėjė |
| Pluotībė | 272.13 kvadratėnis kiluometros |
| Koordėnatės | 60.4667°N 26.9458°E  |
| Pašta kods | 48100–48930  |
| Žemielapis |
| Mers | Henry Lindelöf, Esa Sirviö  |
|  |

**Kotka** ī miests ė savėvaldas terėtuorėjė pėitrītiu Suomėjuo.

Miests nuognē bendradarbiaun so Klaipiedas miesto. Īr pasėrašītė bėndadarbiavėma sositarėmā.
# Jangdzė

|  Jangdzė |
| --- |
|  |
| **Ėlgoms** | 6 300 km |
| **Baseina pluotībė** | 1 800 000 km² |
| **Debits** | 31 900 m³/s |
| **Prasided** | Čėnghai pruovėncėjė ė Tėbets |
| **Žiuotis** | Rītū Kėnėjės jūra |
| **Valstībės/kraštā** | Kėnėjė |

**Jangdzė** (tradėcėnė kėnu kalba: 揚子江, sopaprastėntā: 扬子江, pinyin: Yángzǐ Jiāng (Listen)), da vadėnama **Čang Dziang**, – ėlgiausė opė Azėjuo ė trečė vagol ėlgoma (pu Nila ė Amazuonės) opė svietė.
# Kaligrafėjė

**Kaligrafėjė** īr mens, kāp dailē rašītė. Kaligrafėnis rašts īr rašuoms aba paišiuojams ronka, dabėnams ornamentās, inicijalās. Kaligrafėjė liuob tonkē nauduotė rankroštėnies kninguos, laiškūs. Euruopuo bova madėnga Vėdoromžēs, vuo senuobės Rītū menė tor da senesnė istuorėjė. Kaligrafėjė tebie populērė islama, Japuonėjės, Kėnėjės, kėtū Rītėnėm šalėm vadėnamū valstībiu menė.

## Galerėjė

* Kaligrafėjė luotīnu kalbuo - dailē užrašīta kaliedėnė gėismie
* Persėška kaligrafėjė
* Indėška kaligrafėjė
* Kėnėška kaligrafėjė
* Armienėška kaligrafėjė
* Grozėška kaligrafėjė
* Butanėitiu kaligrafs darboujas
* XIII o. datounams Korans, ožrašītas dailio rašto
# Gaisros

Truobas gaisros
**Gaisros** (kėtāp degėms) ī nevalduoms ognėis degėms, katros rondas ne tamė, kamė rēk ė tudie ī pavuojings žmogou, ūkiou aba gamtā.

Gaisros gal rastėis gamtėškā - pavīzdiuo, diel žaiba. Tāp tonkē ožsideg medės, pėivas, sīkēs ė truobesē.

Tonkiausē gaisros kīln neatėdē elgiantėis so ognėm: palėikont anou ba prīveizas, par smarkē degėnant, koriant tuokiuo vėituo, kor ana spierē galietom ėšplistė.

Sīkēs ognės oždegama tīčiuom diel ėškadas (padegėms).

Gesėnont ogni pagrėndėnis dākts ī nedoutė anā uora: piltė ont ognėis ondeni, tronkītė šakuom, skodorās.

## Nūruodas

* Ka darītė kāp būn gaisros
* Medės gaisrā