Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Karioumenė

Lietovuos karioumenie asontės prīštankėnės sėstemas.
**Karioumenė** īr šalėis gėnkloutuosės gīniuojėma institucėjė, sergiejonti šalėis suvereniteta, terituorėni vėintėsoma ė nelėitiamoma, gėnklo gīniuojonti šali nu agresėjės aba kėtuokė gėnklouta ožpoulėma. Nu XIX o. daugomuo šaliū karioumenė pradieta vadėntė gėnkloutuom pajieguom, bo ana īr genkluota karėnēs (vainėnēs) gėnklās.

Tonkiausē kariuomenė sodara sausomuos pajiegas, vainėnės jūru pajiegas ė vainėnės uora pajiegas. Tēp īr tēpuogė so Lietovuos karioumenė.
# Valiota

**Valiota** – sotartėnis vėinets, skėrts apmuokietė ož prekės vuo paslaugas. Šalis, aba regėjuonā, katruosė vīraun valiota, vadėnamė valiotas zuona.

Svarbiausiuoms svieta ūkiou valiotom priskėramas tuos – JAV - duolerės, ES - eurs, Japuonėjė - jena, Šveicarėjė - Šveicarėjės franks ė JK - JK svars sterlingu.
# Sala

Sala ežerė
**Sala** īr žemės pluots, katron ėš vėsū posiu sop ondou. Anas būn jūriūs, ežerūs, opies, liūnūs.

Vagol sava pasdėrbėma salas būn:

* žemīnėnės - anas īr nug žemīna atskėrtas dalis;
* opėnės - anas padėrb opėis nešamas dromzlės;
* volkanėnės - tuokės salas palėik kāp vėdor ondėnė ėškīl ognėkalnis;
* kuoralėnės - tuokės salas paderb truopėku jūriūs augontiu kuoralu kiaukotā.

Dėdliausė sala svietė ī Grenlandėjė.
# Geltuonuojė opė

|  Geltuonuojė opė |
| --- |
| Geltuonuojė opė |
| **Ėlgoms** | 5464 km |
| **Baseina pluotībė** | 752 000 km² |
| **Debits** | 2571 m³/s |
| **Prasided** | Tibeta kalnīns |
| **Žiuotis** | Geltuonuojė jūra |
| **Valstībės/kraštā** | Kėnėjės Liaudėis Respoblėka |

**Geltuonuojė opė** arba **Huanghė** (kėnėškā 黃河 = *Huánghé*) – ontruojė vagol ėlgoma Kėnėjės opė (4700 km) ė vėina ėlgiausiu opiu svietė. Opė tek par devīnės KLR provincėjės (arba autonuomėnės žemės): Činghajo, Sičuana, Gansu, Ningšija, Vėdėnė Monguolėjė, Šansi, Henana ė Šandonga.

## Geuograpėjė

Opės pradė – Tibeta kalnīna rītūs, Činghai provincėjuo. Prasided vėrš 4000 m aukštie, pratek Orin Nura ė Džarin Nura ežero, tuoliaus tek Kunluna ė Nanšana pašlaitiems. Vėdoropie Geltuonuojė opė kert Ordosa ė Liosa plīnaukštė, sodara platė salpa. Žemiau gėlēs tarpeklēs prasėverž par Šansi kalnus ė paskotėnius 700 km vingioun Dėdliuojuo Kėnėjės līgomuo. Geltuonuosės opės žiuotis ī Šandongė, Dongingė (*Dongying*). Opė itek i Geltuonuojė jūra, Bohaivana ilonka, tėn sokor delta.

* Hukou kriuoklīs
* Opė Landžou miestė
* Tarpieklis pri Liudzijasėjė
* Opės truopnē nešamas porvā ėšsėlėij i Geltuonuojė jūra
# Jerozalė

*Tas žuodis da gal znuočītė – Jerozalė (rēkšmies).*

Jerozalė|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 936 425 (2019)  |
| Ikūrėma metā | 4 millennium BC  |
| Mers | Moshe Lion  |
| Čiesa jousta | UTC+2 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Izraelis, Palestinos valstybė |
| Pluotībė | 125.42 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 754  |
| Koordėnatės | 31.776679°N 35.234156°E  |
| Pašta kods | 91000–91999  |
| Telepuona kods | 2  |
| Žemielapis |
| Mers | Moshe Lion  |
|  |

**Jerozalė** aba **Jėrozalė** (hebr. יְרוּשָׁלַיִם = Jerušalajim ; arabėškā القدس = *al Kuds*) īr sens Artimūjū Rītū miests, dėdlē svarbos krėkštiuonėms, žīdams ė mosolmuonams.

Miesta statosos stočījams īr. Izraelis kontruolioun ciela miesta ė īr paskelbės Jerozalė sava suostėnė, no nemažā šaliū tuo neprėpažīst.

## Galerėjė

* Panuorama, veizėma nu Alīvu kalna
* Švėntvėitės kalns

## Nūruodas
# Maljuorka

Saluos žemielapis
**Maljuorka** (ispanėškā *Mallorca*) ī sala Vėdoržemė jūruo, Balearu salīnė, ta ī patė dėdliausė sala salīnė ė vėsuo Ispanėjuo. Pluotībė 3640,11 km² ī.

Maljuorkuo gīven 869 tūkst. žmuoniū (2010 m.). Glabniausis miests īr Balearu suostėnė – Maljuorkas Palma.
# Matematėka

**Matematika** (retiau **matematėka**) īr muokslos, tėrons stroktūru, kėtėmu ė erdviū modelios. Fuormalē matematėka īr aksiuomuom apibriežtū abstraktiū struktūru nagrėniejėms nauduojont logika ė matematėnios žīmiejėmos.

Matematėkas teuorėjuom pasirem tėktās tėkslė̄jė muokslā: Fizėka, kemėjė, informatika, ekuonuomėka, ė pan.

### Dīdē

Straipsnē aprašontės ivaires skaitliu aibes, dīdios ė būdus, kāp ton dīdios apskaitlioutė:

* Natūralė̄jė skaitlē
* Svēkė̄jė skaitlē
* Ratiuonalė̄jė skaitlē
* Rēlė̄jė skaitlē
* Kuompleksėnē skaitlē

## Žīmiausė matematėkā

* Euklids
* Enriks Fermis
* Leuonards Oileris
# Onglėis dvėdegėnis

Dvėmatė muolekolės stroktūra Stroktūra (jouda spalva atėtėnk onglėis atuoma, rauduona - degounėis atuomus.)
**Onglėis dvėdegėnis**, **onglėis dijuoksėds** (kemėnė fuormolė **CO2**) īr bespalvės, nedegės, skrumnē rūgštės, ož uora sonkesnės dojės.

Dojėnės būklės onglėis dvėdegėnis tėrpst ondėnie, sodaront skromna rūgšti. Da tėrpst daugelie organėniu tėrpėkliu, sieras, acta rūgštīsė. Reagoun so magtīnguom bazėm, sodarīdams karbuonatus.

Liousa CO2 īr uorė, mėneralėniu šalteniu ondėnie, vulkanėniesė dojuosė. Anou ėšskėr organėniu medegū oksidacėjė (augalū ė gīviu pūvėms), kora degėnėms. CO2 dalīvaun gomtuo vīkstontiamė onglėis cėklė. CO2 sosiorb fuotėsintetėntė galontīs augalā. Onglėis dvėdegėnė pagausiejėms atmuospėruo sokel šėltnamė efekts, katros īdėm magtīngie cielam svietė nu Pramuonės revoliucėjės čiesa.

Mizernos kėikis žmuogou nie vuodings, ale daug prikvėpavos gal apsėtručītė. Dėdlės CO2 koncentracėjės tonkē nauduojamas fermuosė jiediou augėnamuoms paršams tročītė prīš skerdėma.

## Tēpuogė veizieket

* Onglėis vėindegėnis
# Liuteruonībė

Liuteruonu žėnklos
**Liuteruonībė** īr glabna, onkstīviausė ė tonkiausē paplėtosė pruotestantėzma krīptės, katra kėla ėš XVI o. krėkštiuonėškuosės Refuormacėjės Vuokītėjuo. Pradėninks - Martins Liuteris. Liuteruonībie nier griežta robežė terp dvasėninku ė pasaulėitiu, vėsė pripažīstamė švėntās Kristou. Nier vėinoulėjės ė celibata, ėš 7 katalėku sakramėntu liuteruonā pripažīst tėktā Krėkšta ė Komunėjė. Lietovuo ė Žemaitėjuo liuteruonībė pradiejė skelbtė XVI o. pradžiuo M. Liuterė ė P. Melanchtuona muokėnīs Abraoms Kulvėitis. Šiou meto Lietovuo īr 54 liuteruonu parapėjės so cėntro Vėlniou. Tēp pat īr anėims gėmėnėškū evangelikū refuormatū (kalvėnėstu) bėndroumėniu.

2006 metās svietė liuteruonās savi vadėna 82,6 milijuonā krėkštiuoniu.

## Nūruodas

* Lietovuos enageliku liuteruonu bažnīčės poslapis
* Vėlniaus evangeliku liuteruonu bažnīčės poslapis
# Adis Abeba

Adis Abeba|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 5 704 000 (2024)  |
| Ikūrėma metā | 1886  |
| Mers | Adanech Abebe  |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Etiuopėjė |
| Šalės | Etiuopėjė |
| Pluotībė | 526.99 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 2 355 ±1  |
| Koordėnatės | 9.0358°N 38.7525°E  |
| Pašta kods | 1165  |
| Telepuona kods | 11  |
| ET-AA  |
| Mers | Adanech Abebe  |
|  |

**Adis Abeba** (amh. *Āddīs Ābebā*) īr Etiopėjės suostėnė. Anuo gīven 2,76 mln. žmuoniu.
# Uoperacėnė sėstema

**Uoperacėnė sėstema** (**OS** (palē onglėška žuodi *Operating system*)) īr specēlė pruogramėnė īronga, abstrahoujontė naudotuojė ė pruogramu darba.

## Puopoliariausės OS

### Asmenėniams kuompioteriams skėrtas sėstemas

* Amiga OS
* BeOS
* Mac OS
* Mac OS X
* OS/2
* SkyOS
* Windows
* Linux
	+ Debian
	+ Baltix
	+ Ubuntu
	+ Ulteo
	+ Fedora Core
	+ Gentoo Linux
	+ Mandrake Linux (Dabar Mandriva)
	+ Red Hat
	+ Slax
	+ Suse
* BSD

### Delnėniams kuompioteriams skėrtas sėstemas

* Palm OS
* PocketPC (Windows CE)
* Symbian OS
* Linux

### Serveriams ė darba stuotėms skėrtos sėstemas

* Linux
	+ Archlinux
	+ Debian
		- Ubuntu
		- Knoppix
		- Morphix
	+ Fedora Core
	+ Gentoo Linux
	+ Mandrake Linux
	+ Red Hat
	+ Slax
	+ Suse
* Unix
	+ BSD
		- FreeBSD
		- Mac OS X
		- NetBSD
		- OpenBSD
	+ System V
		- AIX
		- HP-UX
		- IRIX
		- Solaris
* GNU Hurd
* NetWare
* Microsoft Windows
* OpenVMS
* Plan 9
* z/OS (OS/390)

### Realaus čiesa sėstemas

* Lynx OS
* QNX
* VxWorks

### Kėtas sėstemas

* DOS
	+ DR-DOS (Open DOS)
	+ FreeDOS
	+ MS-DOS
	+ PC-DOS
	+ PTS-DOS
# Vasaris

**Vasaris** īr ontros metū mienou vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Anou sudar 28 dėinas iprastėnēs metās ė 29 dėinas kelamāses metās. Trės kartos istuorėjuo vasaris toriejė 30 dėinū.

* Vasarė 2 dėina īr Grabnīčės
* Vasarė 16 dėina Lietova mėnavuo sava Liousoma dėina
# Malavis

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Republic of Malaŵi** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Malavė vieleva | Malavė gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Malavė gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | onglu, Chichewa |
|  |
| Suostėnė | Lilongvė |
|  |
| Dėdliausis miests | Blantaīrs |
|  |
| Valstībės vaduovā | Peter MutharikaPrėzidents |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   118 484 km² (98) 20,6% |
|  |
| Gīventuoju  - 2024 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   21 240 689 (62) 179,27 žm./km² (65) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 8,03 mlrd. $ (145) 600 $ (189) |
|  |
| Valiota | Malavė kvača (MWK) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +2 nėra |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažinta | nū JK 1964 lėipas 6   |
|  |
| Interneta kuods | .mw |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 265 |

**Malavis** īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas so Zambėjė, Tanzanėjė ė Mozambėko. Ont rītinė šmuota talkša dėdlis Malavė ežers.
# Šaltuojė vaina

**Šaltuojė vaina** bova kuonflėktu, itampas ė varžīmuosė terp JAV ė TSRS bei anū sājongininku laikuotarpis nu XX o. 5-uoje dešėmtmete vėdore XX o. dešimtuoje dešėmtmete pradiuos. Ton laikuotarpio varžīmasės pasėreiškė ivairiuos sritīs: vainėniu kuoalėcėju skvarmavėmas ė veikla; ideuoluogėnės ė psėchuoluogėnė kuova; šnėpėniejėms; lenktīniavėms teknuoluogėne vīstėmuosė sritīs, iskaitont kuosmėnės teknuoluogėjės; gėnklavėmuosė varžības, iskaitont kondoulėnė gėnkloutė.