Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tėbets

*Tas žuodis da gal znuočītė – Tėbets (rēkšmies).*

Tėbeta vieleva
**Tibets** (tibetėitėškā: *བོད་*) īr istuorėnis-koltūrėnis regijuons, prigolons Hėmalajūs, ėš katruo kėlė tibetėitē īr. Suostėnė - Lasa.

Skėrtėngo čieso Tibets aba bova liousos, aba prigolė Monguolu imperėjē. Nu kėnu isėveržėma 1950 m. ons prigol Kėnėjės Liaudėis Respoblėkā. Daba Tibets īr Kėnėjės dalės (kāp Tibeta autuonuomėnis regijuons, ale tas sodara mažiau nekāp posė vėsa istuorėnė Tibeta, daugoms kėtū žemiu prigol kėtėms Kėnėjės regijuonams.

## Ekonuomėka

Tėbeta BVP 2001 metās sodarė 13,9 milijarda juaniu ė bova biedniausis Kėnėjės regijuons.
# Papua Naujuojė Gvėniejė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Papua New Guinea** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Papua Naujuosės Gvėniejės vieleva | Papua Naujuosės Gvėniejės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Papua Naujuosės Gvėniejės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | onglu, tok pisin, hiri motu |
|  |
| Suostėnė | Port Morsbis |
|  |
| Dėdliausis miests | Port Morsbis |
|  |
| Valstībės vaduovā | Karuolis III Karalios
Bob Dadae generalgobernatuorius
James Marape premjėrs  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   462 840 km² (53) - |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   5 670 544 (104) 12,25 žm./km² (170) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 15,13 mlrd. $ (126) 2 700 $ (132) |
|  |
| Valiota | kina (PGK) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +10  |
|  |
| Naprīgolnoms pripažėnt | nū Australėjės 1975 m. siejės 16 d. |
|  |
| Interneta kuods | .pg |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +675 |

**Papua Naujuojė Gvėniejė** (onglėškā: *Papua New Guinea*) ī valstībė Okeanėjuo, Melanezėjuo, Naujuosės Gvėniejės saluos rītėnie posie. Tepuogė ožėm Saliamona salū vakarėni šmuota.

## Akanuomėka

Valstībė ī biedna, vīraun prėmėtīvos akanuomėkas sektuorē.
# Karuolis III

Karuolis III 2017 m. pabėnguo, kumet da bova princo Čarlzo.
**Karuolis Trets** (*Karuolis III*, onglėškā: *Charles III*), pėlns vards **Čarlzos Filips Arturs Džordžos** (onglėškā: *Charles Philip Arthur George*, g. 1948 metās lapkristė 14) īr Jongtėnės Karalīstės valduovs, tēpuogė Anglėkuonu Bažnīčės galva. Ans karaliom palėka 2022 m. siejės 8 d. pasėmėros anuo muotėnā karalienē Elžbietā II. Britanėjės istuorėjuo ans īr ėlgiausē suosta laukės muonarks.

2024 m. karaliou Karuoliou Tretiajam diagnozouts viežīs.
# Salvaduors

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **República de El Salvador** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Salvaduora vieleva | Salvaduora gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Salvaduora gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | ėspanu |
|  |
| Suostėnė | San Salvaduors |
|  |
| Dėdliausis miests | San Salvaduors |
|  |
| Valstībės vaduovā | Mauricio FunesPrėzidėnts |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   21 040 km² (147) 1,58% / |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   6 822 378 (97) 324,26 žm./km² (20) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 33,20 mlrd. $ (93) 4 900 $ (102) |
|  |
| Valiota | Salvaduora kolons |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC -6   |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbt   |   1842   |
|  |
| Interneta kuods | .sv |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 503 |

**Salvaduors** o **Salvaduora respoblėka** (ispanėškā *República deEl Salvador*) īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, pri Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Huondūro ėr Gvatemala.
# Čiovašu kalba

**Čiovašu kalba(Чӑвашла, Čăvašla)* – tiorku kalbū gropės kalba, katra rokounas dėdliausē Pavuolgie gīvenontīs čiovašā. Krūvuo ana rokounas aple ~1,3 mln. žmuoniu. Tor uofėcēliuos kalbuos statosa Čiovašėjuo.

Dabartėnė abecelė: А Ӑ Б В Г Д Е Ё Ӗ Ж З И Й К Л М Н О П Р С Ҫ Т У Ӳ Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Э Ю Я.
# Gamėnėms

**Gamėnėms** (**gamība**) īr materialėniu (sakīsem, grūdū, automuobiliu, nomū ė t.t.) ė dvasėniu (sakīsem literatūrėniu, mozėkėniu ė t.t. kurėniū) vartuojėma reikmenū padarīms, sukūrėms. Tas ivīkst ne už karta, dėl tuo gamėnėms (gamība) īr laikuomė ėlgiau a trumpiau užtrunkontēs pruocesās. Gamėnėmou nier priskėramė tėi dalīka, katrū vėsuomenė nepripažīst ė nevartuo. Darīdamė materialėnius dāktus žmuonis nauduo gamtuo rondamas medegas. Dėl tuo gamėnėma (gamība) gal apibriežtė ė kāp gamtuo rondamu medegū ė kėtkuo pritaikīma žmuoniū vėsuomenės puoreikems tėnkintė.

## Šaltenē
# XXI omžios

**Dvėdėšīmt pėrms mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 2001 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngsiantis 2100 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis - **3 tūkstontmetis** - 4 tūkstontmetis

Omžē: XX omžios - **XXI omžios** - XXII omžios