Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Geuometrėjė

Geeuometrėjės fėgūru lentielė (Vėsuotėnė encėkluopedėjė Cyclopedia, 1728 m.)
**Geuometrėjė** (graikėškā: *γεω– Žemė; μετρεω – mieruojo*) – matematėkas dalis, tėrontė erdvėnios rīšios. Diel praktėne panauduojėma, geuometrėjė bova vėina pėrmūjū matematėkas šakū.

Euklėds Aleksandrėitis bova pėrmasis žmuogos, apėbriežės aksiuomatėka. Praiejos tūkstontmetiou, atsėrada analėtėnė geuometrėjė, katruo ivesta kouordėnatiu sėstema, a taškā vaizdoujamė kāp skaitliu puora o trejets.
# Pėtaguora teuorema

**Pėtaguora teuorema** matematėkuo nusaka, kāp sosėjosės stataus trėkompė kraštėnės, - anuo statėniu kvadaratu soma īr tas pats, kas ižambėnės kvadrats.

A² + B² = C²
Kumet **A** ė **B** paruoda statėniu ėlgomos, vuo **C** - ižambėnės ėlgoma
Pavīzdiou, jē A = 6, vuo B = 8, tumet WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

Nuors teuoremas autuorīstė priskėrama Pėtaguorou, īr pamėslėjėmu, a nabūs ana somėslīta keliūs vėitūs valnā vėins nu kėta, vuo nė kažkor vėinuo vėituo.
# Paukštiu Taks

Paukštiu Taks
**Paukštiu Taks** ī tuokė rīškė žvāzdiu jousta, katra žvāzdietie veizėt par ciela dongu. Tas ėš tikra ī tuokė kap sprėrouklė galaktėka, i katra veizam ėš anuos šuona. Žemė ė ciela Saulės sėstema tepuogė prigol Paukštiu Takou.

Tuokė viera ī, ka Paukštiu Taks ī dongaus kel’s par katrou paukštē (žōsis, gervės ė kt.), tepuogė nabašninku vielės skrend i dausas, katras rondas taka pėitėniam šmuotė.
# Uber

**Uber Technologies Inc.** (Stėlėzoutā **U B E R** - JAV teknuologėjū bėndruovė, katros glabnuojė vėikla īr namuokamū taksė paslaugū agėntavėms. Bėndruovė ėkorta 2009 m.

Dara Khosrowšahi, vīna nu īvāruojamuokajim i pazeistamajim vadeituojim tehnologeju i biznesa pasaulī, myusu dīnuos ir pazeistama kai pasaulī leluokuo tīšsaistis transporta pakolpuojumu uzjāmuma Uber izpylddirektore.
# Google

**Google** – interneta paėiškuos sėstema, ėkorta Google Inc. kompanėjės, katruos būstėnė īr Mountain View (Kalifornėjė, JAV).

Fėrmas ėkorė̄jā – Lari Page ė Sergej Brin (1998 m. siejės 7 d.). Ton pate dėina bandūmuojė versėjė bova pasiūlīt rėnkā. Google vards siejams so žoudiu „Googol“ (gugols), katras vadėnamas skaitlios, sudarīts ėš vėina ė šimta nolio. Google vartuo frazi, ka atspindėito kompanėjes mėsėje, katra īr „sotvarkītė svieta informacėjė ė padarīt anau valnā prėinam ė vartounama.“

Google paslaugu sėstema veik keliūs kompioteriu saugīklūs, katrū kuožna sodara keli tūkstontē nabrongiu kompioterio, katrūs vėik specēlē pritaikīta Linux versėjė (veizėkēt Goobuntu). Nors kompanėjė napatėik detaliuos infuormacėjes aple īronga, bat ī soskaitliouta, ka 2006-āsēs bova naudonama daugiau, kāp 450 000 serveriu so Linux programėne īronga.

## Papėldoumas paslaugas

(abėceles tvarka)

* **Blogger** – blogs – internetėnes dėinoraštės
* **Gmail** – revoliucija sokėlosė pašta sėstema, siūlontė naudouteis dėdliuos talpuos (vėrš 2,5 GB) valna pašta dėižele. Google nerouda reklamu, tėk so torėnio sosėjoses nuoroudas. Pašta galėm tėkrėntė ė mobėlio telefouno. Tėnk sosėrašinėtė na tėk onglu, bat ėr kėtom ruodom.
* **Google Calendar** – internetėnes kalendorios (dienotvarkės planavimui).
* **Google Checkout** – apmokėjems sėstema.
* **Google Code Search** – programotojems skėrta programėne kouda paėiškuos sėstema.
* **Google Desktop** – informacėjes paėiškuos kompiotere kėitam dėske programa.
* **Google Docs** – raiškaus teksta rengīkle.
* **Google Earth** – 3D Svieta žemėilapės.
* **Google Groups** – e-pašta konferencėjes.
* **Google Maps** – žemėilapē, maršrutu planavėms, objektu paėiška kai katruos valstībies.
* **Google Mars** – Marsa žemėilapē.
* **Google News** – ėš īvairiu žėnēsklaidas šaltėniu tėikamas naujīnas.
* **Google Notebook** – užrašu knīgeles.
* **Google Page Creator** – valnas 100 MB talpuos tėnklopiu patalpėnėms.
* **Google Picasa** – portėgrapėju tvarkīma ė redagavėma programa.
* **Google Print** – noskenioutu knīngu archīvs.
* **Google Reader** – RSS srautu skaitīma sėstema.
* **Google SketchUp** – trimate modeliavėma programa.
* **Google Spreadsheets** – skaitevėma sėstema (elektronėnes lienteles), doumenis ėšsaugonti serverie, bet vartototuos gal anuos nokelt ī sava kompiuteri OpenDocument, PDF aba xls formato, aba tėk lenteles torėni īsirašīti CSV bei kitais formatais.
* **Google Talk** – spartiu žėnutiu (IM) ė garsa perdavėma internetu prougrama;
* **Google Video** – vaizdo īrašu talpėnėma ė paėiškuos sėstema.
* **YouTube** – nopėrkts projekts, analogėšks „Google Video“
# Inds (opė)

*Tas straipsnis īr aple opė. Aple Indėjės tauta veiziekėt Indā*

|  Inds |
| --- |
| **Ėlgoms** | 3180 km |
| **Baseina pluotībė** | 980 000 km² |
| **Debits** | 3850 m³/s |
| **Prasided** | Tėbeta pluokštēkalnis |
| **Žiuotis** | Arabėjės jūra |
| **Valstībės/kraštā** | Kėnėjė (Tėbets), Indėjė, Pakėstans |

**Inds** – opė Azėjuo, vėina ėlgiausiu ė svarbiausiu Pėitrītiu Azėjės opiu.
# Tiorku kalbas

Tiorku kalbu paplėtėms Eurazėjuo
**Tiorku kalbas** sodara magtīnga ė dėdle kalbū grope, tiorku kalbuom prėgol 35 kalbas . Tiorku kalbuom rokounas nū 165 lėgė 180 mėlėjuonū žmuoniū.

## Klasėpėkacėjė

Tiorku gentīs ė anū kalbas par omžios maišies vėina so kėta, tiorku kalbū klasėpėkacėjė īr sodietinga. Žemiau doudams sopaprastīnts variants:

* Pėitvakariu (ogūzu) gropė:
	+ Torku kalba ė anā artėma gagaūzu kalba, Balkanu torku gagaūzu kalba, Kuorasane torku kalba
	+ Azėrbaidžanėitiu kalba ė kaškaju kalba,
	+ Torkmienu kalba,
	+ Urumu kalba, salaru kalba, pečenegu kalba, afšaru kalba
* Šiaurės vakaru (kėpčiaku) gropė:
	+ Arala-Kaspėjės: kazaku kalba, kirkizu kalba, karakalpaku kalba, nuogaju kalba
	+ Puonta-Kaspėjės: Karačiaju-balkaru kalba, kumīku kalba, Krīma tuotuoriu kalba ė anā artėmas karaimu kalba ė krėmčiaku (Krīma žīdu) kalba, ėšnīkoses pečenegu ė kėpčiaku kalbas
	+ Urala: tuotuoriu kalba, baškėru kalba ė čiolīmu kalba
* Šiaurės (Sėbėra) gropė:
	+ Altaju kalba, chakasu kalba, dolganu kalba, jakutu kalba, šuoru kalba ir toviu kalba
* Rītu (karloku) grupė:
	+ Ozbėku kalba, uigūru kalba, salaru kalba ė ėšnīkos rašītėnė čagataju kalba
* Bulgaru (arba hunu) gropė:
	+ Pruota - bolgaru kalba
		- Pavuolge bolgaru kalba (ėšnīkos) ė ėš anuos kėlos čiovašu kalba
	+ Chazaru kalba (ėšnīkos)

## Šaltenē
# Indostrėjė

**Industrėjė** - specipinis sovietiniu laikū akuonuomėkas rudimėnts, atrėbots, korės reiškė, ka bet kuokė kaino šalės īr supramuonėnama. Dar īr vadėnama sunkiuojė industrėjė. I tou supratėma iēt tuokiū mašinu gamība, kuriuos gamėn žemesnės kateguorėjės mašinas. Sakīsem, traktuoriu pabrėks, korės gamėn traktuorius žemės ūkiou ė kėtėms. Šēp jau industrializavėms īr pažongos dalīks, nes uns reišk vėsū ekonuomikas šakū mašinizavėma (mašinu nauduojėma dėrbont bet kuokius žmuoniū vėsuomenē rēkalingus darbus).
# Džeimsos Kūks

Džeimsa Kūka abruozdielis
**Džeimsos Kūks** (onglėškā: *James Cook*, 1728 m. spalė 27 d. – 1779 m. vasarė 14 d.) bova onglu jūrėninks, tīrėnietuos ė kartuograps. Ons bova ontros Euruopas žmuogos, katros aplonkė Naujajė Zelandėjė, tepuogė ons padarė dėdli šmuota geuograpėniu atradėmu, kap ontās atrada kanala, katros pū ton anuo vardo bova ožvadėnts, Pėitū Džuordžėjė ė Pėitū Sendvėča salas, bova geruokā prīartiejė̄s prī tūmet da nažėnuoma Antarktėdas žemīna.

Kūks žova kap anou sočiopa Havaju vėitas žmuonis.

## Nūruodas
# Ispanu kalba

Šalīs, katrūsė ispanu kalba īr oficēlė kalba aba tonkē nauduojama.
**Ispanu kalba** (ispanėškā *español* vuo ispanėškā *castellano*) īr vėina ėš ruomanu kalbū.

Ispanu kalba ruokoun Ispanėjuo, zars vėsuos Luotīnu Amėrėkas valstībies. Cielam svietė ispanu kalba ruokounas 500 mln. žmuoniū.

## Nūruodas

* Ispanėjės karalėška akademėjė
# Alabama

|  |
| --- |
| **Alabama** |
|  |
| **Valstėjė** |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Alabamas vieliava | Alabamas antspouds |
| *Santrompa: AL* |
| JAV žemielapės so išrīškėnta Alabamas valstėjė |

 |
| **Oficiali ruoda** | {{{OfficialLang}}} |
| **Suostėnė** | Montgomeris |
| **Dėdliausis miests** | Birmingams |
| **Largest metro area** | {{{LargestMetro}}} |
| **Pluots** | (30-a) |
| • **Vėsos** | 135 765 km² |
| • **Ondou** | 3,20 % |
| **Gīventuoju** | (23-a) |
| • **Gīventuoju sk.** ( m.) | 4 447 100 |
| • **Tonkoms** | 33,84 gyv./km² (26-a) |
| **Aukštausė vėita** | Čehos kalns (734 m) |
| **Gobernatorios** | Kay Ivey (R) |
| **Čiesa zuona** | UTC-6/-5 |
| **Ėnternetėnė svetainė** | www.alabama.gov |

**Alabama** (ongl. *State of Alabama*) 22-ojė - JAV valstėjė. Suostėnė īr Montgomeris. Alabama īr 30 palē dėdloma JAV valstėjė.

## Dėdliausė mėistā

* Bėrmėngems (231 621 gīv.)
* Muontguomeris (198 325 gīv.)
* Muobilis (190 274 gīv.)
* Hontsvėle Parks (167 528 gīv.)
* Hantsvėlės (158 216 gīv.)
# Neva

|  Neva |
| --- |
| Neva šalep Petrapėlė |
| **Ėlgoms** | 74 km |
| **Baseina pluotībė** | 281 000 km² |
| **Debits** | 2530 m³/s |
| **Prasided** | Laduoga |
| **Žiuotis** | Baltėjės jūra |
| **Valstībės/kraštā** | Rosėjė |

**Neva** (roėškā: *Нева*) īr opės šiaurės vakarū Rosėjuo. Neva ėštek ėš Laduogas ežera ė itek i Soumėjės ilonka. Teka par Petrapėlė.
# Espō

Espoo|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 262 140 (30 balondė 2014), 269 802 (31 groudė 2015), 209 667 (31 groudė 1999), 213 271 (31 groudė 2000), 216 836 (31 groudė 2001), 221 597 (31 groudė 2002), 224 231 (31 groudė 2003), 227 472 (31 groudė 2004), 231 704 (31 groudė 2005), 235 019 (31 groudė 2006), 238 047 (31 groudė 2007), 241 565 (31 groudė 2008), 244 330 (31 groudė 2009), 247 970 (31 groudė 2010), 252 439 (31 groudė 2011), 256 824 (31 groudė 2012), 260 753 (31 groudė 2013), 265 543 (31 groudė 2014), 274 583 (31 groudė 2016), 279 044 (31 groudė 2017), 297 132 (31 groudė 2021), 325 716 (31 groudė 2025)  |
| Ikūrėma metā | 1458  |
| Mers | Jukka Mäkelä  |
| Čiesa jousta | UTC+2 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Suomėjė |
| Pluotībė | 312.35 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 27  |
| Koordėnatės | 60.2056°N 24.6556°E  |
| Pašta kods | 02100–02980  |
| Žemielapis |
| Mers | Jukka Mäkelä  |
|  |

**Espō** (suomėškā *Espoo*, švedėškā *Esbo*) ī miests pėitū Soumėjuo. Ton īr ontrs palē dėdloma Soumėjės miests. Iēn i Helsėnkė metruopuolėjė. Miestė gēra ešvīstėta pramounė. Espō īr bėndruovės „Nokia“ būstėnė.
# Pi

*To straipsnio pavadėnėms nie tėkslos diel teknėniu aprėbuojėmu. Tėkslos ano pavadėnėms - **π.
*Tas žuodis da gal znuočītė – Pi (rēkšmies).*
Graiku abėcielės raidie *pi*
**π** (tarama *pi*) – matematėnė kuonstanta, platē nauduojama matematėkuo ė fėzėkuo. Anuos žīmiejėmou nauduo graikėška raidė **pi**.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Euklėda geuometrėjuo π nauduojama apskrėtėma perėmetrou ė pluotou paskaitioutė. Daugelie naujesniū kningu π analėtėškā apėbriežama trėguonuometrėniem fonkcėjuom, t.r. kāp mažiausė teigiama *x*, katram sin(*x*) = 0.

π iraciuonalos skaitlius īr.
# Šomers

**Šomers** aba **Šumers** īr istuorėnis regijuons Mesopotamėjės pėitūs (daba prigol Irakou). Tamė regijuonė III tūkst. pr. Kr. bova Šumeru civilizacėjė. III tūkst. pr. Kr. pabėnguo anūs nukariava amoritā ė bova ikorta Babiluonėjės šalės. valstybės susidarymo (III tūkst. pr. m. e. pabaiga). Ta īr seniausė Mesopotamėjė civilizacėjė.

Glabnė̄jė regijuona gīvėntuojē ė šomeru civilizacėjės padėrbiejē bova šomerā, europėdu tauta, katruos genetėnē rīšē so kėtuom palėikt neaiški. Skaituoma, ka šėta tauta Mesopotamėjuo apsigīvena IV tūkstontmetė pr. Kr. ontruo posie.
# Terptautėnis valiotas fuonds

**Terptautėnis valiotas fuonds** (TVF, onglėškā: *International Monetary Fund*) – terptautėnė organėzacėjė, ikorta 1947 metās, padedontė plietuotė svieta prekība, mačījontė šalėms, torontioms finansėniu sonkomu. Tēpuogė vaduovau pertvarkont isėskuolėnosiu valstībiu akuonuomėka, reguliou trompalaikiu paskuolū soteikėma.

Organizacėjė jong 190 valstībiu – ėš vėsū JT nariū TVF nariem nie tėktās Šiaurės Kuoriejė, Kuba, Lichtenštėins, Muonaks ė Nauru.
# Gelžkėlė stuotės

Mažeikiu gelžkėlė stuotės
**Gelžkėlė stuotės** īr statėniu kuompleksos (vuo imuonė) traukėnems prijėmtė ėr ėšlaistė, kelēvems aptarnautė, kruovėnems pakrautė ė ėškrautė, aptarnaujantem persuonalou dėrbtė.

Gelžkėlė stuotis irengamas gelžkėlė transpuorta sostuojėma vėitūs. Gelžkėlė stuoti sodara biegiu kelē, stuotėis pastats, peruonā, tonelē, kėta infrastroktūra.
# Gražoms

**Gražoms** - prietele, uobjekta, vėituobės, idiejės sāvībė, sokelontė estetėne maluonoma, reikšmėngoma, pasėtenkėnėma jausma. Gražoma nagrėnie estetėka, suocēluogėjė, suocēlinė psėchuoluogėjė, koltūra.