Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vingrėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Magyar Köztársaság** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vingrėjės vieleva | Vingrėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Vingrėjės gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | vingru |
|  |
| Suostėnė | Budapešts |
|  |
| Dėdliausis miests | Budapešts |
|  |
| Valstībės vaduovā | Tamás Sulyok Prėzidėnts
Péter Magyar Ministros pėrmėninks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   93 030 km² (107) 0,74% |
|  |
| Gīventuoju  - 2024 lėipa (pruogn.)  - Tonkoms |   9 580 00 (95) 103 žm./km² ([[Šalis palē givėntuoju tonkoma|]]) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (pruogn.) 172,70 mlrd. $ (49) 17 300 $ (46) |
|  |
| Valiota | Forints (HUF) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC+1 - |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažėnta | - - |
|  |
| Interneta kuods | .hu |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 36 |

**Vingrėjė** vuo **Vingrėjės Respoblėka** (vengrėškā *Magyar Köztársaság*) īr valstībė cėntrėnė Euruopuo. Robežioujas so Austrėjė, Slovakėjė, Okraina, Romonėjė, Serbėjė, Kroatėjė ė Slovienėjė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

Vingrėjė ī centrinės Euruopas valstībė.

## Akuonuomėka

Vingrėjė ī liousuos rinkas akanuomėkas valstībė. Valstībė ī ES narie.

## Vingrėjės koltūra

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# Balkanā

Balkanā Euruopuo
**Balkanā** ī krašts pėitrītiu Euruopuo. Tas ī dėdlis posiasalis, katros ožėm aple 666,7 tūkst. km², anamė gīven par  60 mln. žmuoniū. Balkanūs ī tuos šalis: Albanėjė, Bosnėjė ė Herceguovėna, Bolgarėjė, Torkėjė (Trakėjė), Korvatėjė, Kosuovs, Šiaurės Makeduonėjė, dalės Romonėjės, Serbėjė, Joudkalnėjė bēgė Sluovienėjė. Ėš vakarū Balkanus skalaun Adrėjės jūra, ėš pėitvakariu – Juonėjės jūra, vuo  ėš rītū – Jouduojė jūra. Šiaurėnis robežios ēn par Donuojė ė Savas opis.
# Lėbėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **الجماهيرية العربية الليبية الشعبية الإشتراكيةالعظمىal-Jamāhīrīyah al-‘Arabīyaal-Lībīyah ash-Sha‘bīyahal-Ishtirākīyah al-Uzma** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[Image:|100px|Lėbėjės gerbs]] |
| Lėbėjės vieleva | Lėbėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Lėbėjės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | arabu |
|  |
| Suostėnė | Tripolis |
|  |
| Dėdliausis miests | Tripolis |
|  |
| Valstībės vaduovā | *Mohammed al-Menfi Bėndruojė naciuonalėnė kongresa prezidėnts*
Abdul Hamid Dbeibeh premjeras  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   1 759 540 km² (16) 0% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   5 900 754 (103) 3,35 žm./km² (184) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 74,97 mlrd. $ (66) 12 700 $ (56) |
|  |
| Valiota | Lėbėjės dinars (LYD) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +2 nėra |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažėnta | nū Italėjės 1951 groudė 24   |
|  |
| Interneta kuods | .ly |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 218 |

**Lėbėjė** vuo **Libėjė** īr valstībė Šiaurės Afrėkuo. Robėžioujas so Alžīro, Tonėso, Egėpto, Sudano, Čado, Nigerio; tēpuogė skalaun Vėdoržemė jūra.
# Cėntrėnės Afrėkas Respoblėka

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Republique Centrafricaine** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Cėntrėnės Afrėkas Respoblėkas vieleva | Cėntrėnės Afrėkas Respoblėkas gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Cėntrėnės Afrėkas Respoblėkas gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | prancūzu |
|  |
| Suostėnė | Bangis |
|  |
| Dėdliausis miests | Bangis |
|  |
| Valstībės vaduovā | Faustin-Archange Touadéra Prezidėnts
Félix Moloua Premjeras  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   622 984 km² (43) 0% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   5 990 855 (113) 10 žm./km² (188) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2019 (progn.) 4,26 mlrd. $ (162) 823 $ (184) |
|  |
| Valiota | CFA franks (XAF) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 nėra |
|  |
| Naprīgolnoms Paskėlbta Pripažėnta | nuo Prancūzėjės 1960 rogpjūtė 13   |
|  |
| Interneta kuods | .cf |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 236 |

**Centrėnės Afrėkas Respoblėka** {{fr|République centrafricaine, sango k. *Ködörösêse tî Bêafrîka*) – valstībė Cėntrėnie Afrėkuo. Tor robežio so Čado, Sudano, Kuonga Demuokratėnė Respoblėka, Kuonga Respoblėka ėr Kamerūno.
# Arktėis ondėnīns

Arktėis ondenīns
**Arktėis ondėnīns** - ondėnīns aplėnkou Šiaurės ašėgali, i šiaurė nu Eurazėjės ė Šiaurės Amerėkas. Jongiasė so Ramioujo ondėnīno Berėnga sāsiaurio, so Atlonta ondėnīno terp Grenlandėjės ė Skandėnavėjės. So jūruom ožėm 14,75 mln. km², gėliausė vėita – rėftėniam lūži terp Grenlandėjės ė Amondsena dobomū (5 527 m), vėdotėnis gėloms – 1 225 m.
# Arala jūra

Daba dielē kėntante ežera gėloma skėrtėngūs šaltėniūs dūmenīs skėrtėngė: 10-15 , kėtor 30,4 display:none"

Daba dielē kėntante gėloma skėrtėngūs šaltėniūs dūmenīs skėrtėngė: 40,4 , kėtor 54,5 .display:none"

|  Aralas |
| --- |
|  |
| Aralas |
| Vėita | Kazakėjė, Ozbekėjė |
| Pluotībė | Lėgė nosekėma *1960* m., 68 000 km²
2004 m. - 17 160 km² km² |
| Kronta ėlgoms | Dielē ežera bėstra sekėma sonko nostatītė km |
| Kėlėms | tektuonėnė - jūrėnė |
| Vėdotėnis gīloms | Iki nosekėma bova 15 m .
Daba dielē kėntante ežera gėloma skėrtėngūs šaltėniūs dūmenīs skėrtėngė: 10-15 , kėtor 30,4  m |
| Dėdliausis gīloms | Iki nosekėma bova 67 m .
Daba dielē kėntante gėloma skėrtėngūs šaltėniūs dūmenīs skėrtėngė: 40,4 , kėtor 54,5 . m |
| Ondėns tūris | 112 km³ |
| Ītek | Amu Darjė, Sīr Darjė |
| Ėštek |  |

**Arals** (kazakėškā *Арал теңізі*, ozbėkėškā *Orol dengizi*) ī droskings nenūtekons ežers vėdorėnė Azėjuo, Torana žemomuo, Kazakėjės pėitvakariūs ėr Ozbekėjės (Karakalpakėjės autuonuomėjės) šiaurie. Lėgė 1960 m. tas bova ketvėrts dėdliausis vagol pluota ežers svietė, bet, nūkreipus svarbiausiu Arala intaku Amu Darjės ė Sīr Darjės ondėni bovelnės laukams liedītė, XX o. 7-a dešimtmetie jiemė bėstrē sektė.

## Žīmas

1960–2014
# Indonezėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Republik Indonesia** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Indonezėjės vieleva | Indonezėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Indonezėjės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | indonezėitiu |
|  |
| Suostėnė | Džakarta |
|  |
| Dėdliausis miests | Džakarta |
|  |
| Valstībės vaduovā | Joko Widodo Prezidėnts
Ma'ruf Amin Viceprezidėnts  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   1 904 569 km² (15) 4,85% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   245 452 739 (4) 127,88 žm./km² (56) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 935,00 mlrd. $ (15) 3 800 $ (119) |
|  |
| Valiota | ropėjė |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +7 iki +9 netaikoma |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažėnta | nū Olandėjės 1945 rogpjūtė 17 1949 groudė 27 |
|  |
| Interneta kuods | .id |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +62 |

**Indonezėjė** aba **Induonezėjė** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo. Apėm dėdli Malaju salīna, katros ėšsėdiestės terp Indėjės ėr Ramiuojė ondėnīna. Dėdliausės salas: Borneo, Java, Somatra, Solavėsis, Balis, Naujuoji Gvinėjė (vakarinis šmuotsž), Molokā.

## Istuorėjė

Nūg XV o. ėšplėta islams. 1487 m. saluos ėšsilāpėno puortogals Bartolomiejos Diasos ė salas 100 metu valdė Puortogalėjė, vuo nūg 1600 m. – Nīderlandā. II Svieta vainuos gadīnie salas uokopava Japuonėjė. Naprigolmībė paskelbta 1945 m. Dėktatuorios Suharts valdė nūg 1965 m. lėgė 1998 m. 2002 m. nūg Induonezėjės atsėskīrė Rītu Timuors.

## Geuograpėjė

### Adminėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akuonuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

## Galerėjė

<gallery caption="Indonesia" widths="180px" heights="120px" perrow="3">
File:Museum Nasional Indonesia.jpg|Šalėis muziejos Džakartas cėntrė
File:Monumen nasional jakarta.jpg|Naciuonalėnis pamėnklos
File:Jakarta Skyline Part 2.jpg|Wisma 46, Indonesia's tallest office building, located in the middle of Jakarta skyscraper.
File:Central Jakarta.JPG|Glabna aveniu Džakartas cėntrė
File:Gambir Station Platform.jpg|Traukėnīs Džakartuo
File:BungKarno-indonoob.JPG|Bung Karno stadijuons, katramė telp 100 000 veizietuoju
File:Indonesia 2002 CIA map.png|Indonezėjės žemielapis
File:Indonesia, administrative divisions - en - monochrome.svg|Provinces of Indonesia
File:Jalan malioboro - Jogjakarta.JPG|Malioboro, the most famous street in Yogyakarta city
Image:transjogja.jpg|Trans Jogja Bus. A bus rapid transit system in Yogyakarta city
File:SOTO FOOD.jpg|Indonezėjės jiedė pavīzdē *Soto Ayam* (chicken soup), *sate kerang* (shellfish kebabs), *telor pindang* (preserved eggs), *perkedel* (fritter), and *es teh manis* (sweet iced tea)
File:Indonesian Army infantryman participating in the GPOI.jpg|An Indonesian Army infantryman participating in the U.N.'s Global Peacekeeping Operation Initiative
# Saliamuona Salas

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Solomon Islands** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Saliamuona Salū vieleva | Saliamuona Salū gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Saliamuona Salū gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | onglu |
|  |
| Suostėnė | Honiara |
|  |
| Dėdliausis miests | Honiara |
|  |
| Valstībės vaduovā | Elžbieta II karalėinė

Nathaniel Waena generalgobernatorius

Manasseh Sogavare premjėrs  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   28 450 km² (139) 3,2% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   552 438 (158) 19,42 žm./km² (154) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2002 (progn.) 0,80 mlrd. $ (175) 600 $ (189) |
|  |
| Valiota | Saliamuona Salū duoleris |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +11  |
|  |
| Naprīgolnoms  | nū JK 1978 m. lėipas 7 d. |
|  |
| Interneta kuods | .sb |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +677 |

**Saliamuona Salas** (onglėškā: *Solomon Islands*) ī valstībė Okeanėjuo, Melanezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Saliamuona salīna rītėni šmuota.
# Fėdžis

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Republic of the Fiji IslandsMatanitu Tu-Vaka-i-koya ko Viti** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Fėdžė vieleva | Fėdžė gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Fėdžė gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | onglu, fėdžiu |
|  |
| Suostėnė | Suva |
|  |
| Dėdliausis miests | Suva |
|  |
| Valstībės vaduovā | Josefa IloiloPrėzidėnts |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   18 270 km² (150) 0% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   905 949 (151) 49,59 žm./km² (117) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 5,50 mlrd. $ (150) 6 100 $ (93) |
|  |
| Valiota | Fėdžė duoleris |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +12 netaikuom |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbt Pripažėnt | nū JK 1970 spalė 10   |
|  |
| Interneta kuods | .fj |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +679 |

**Fėdžis** aba **Fėdžė Salū Respoblėka** (onglėškā: *Republic of the Fiji Islands*) ī valstībė Okeanėjuo, Ramiajam ondenīnė asantiūs Fėdžė salūs.
# Tuonga

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Puleʻanga fakatuʻi ʻo TongaKingdom of Tonga** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Tongos vieleva | Tongos gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Tongos gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | tuongas, onglu |
|  |
| Suostėnė | Nukualofa |
|  |
| Dėdliausis miests | Nukualuofa |
|  |
| Valstībės vaduovā | Tupou VI Karalios
Pohiva Tuʻiʻonetoa Mėnėstros pėrmėninks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   748 km² (172) 4% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   114 689 (176) 153,33 žm./km² (46) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2004 (progn.) 0,17 mlrd. $ (188) 2 200 $ (142) |
|  |
| Valiota | Paanga (TOP) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +13 netaikuoma |
|  |
| Naprīgolnoms   | no JK 1970 m. bėrželė 4 d. |
|  |
| Interneta kuods | .to |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +676 |

**Tuonga** (tuong. *Tonga*) aba **Tuongas Karalīstė** (*Puleʻanga fakatuʻi ʻo Tonga*) ī valstībė Okeanėjuo, Polėnėzėjuo, terp Samuoa ėr Fėdžė salū. Ana īr ėšsimietius pu 177 sala (ėš katrū 36 nagīvenamas ī). Salas skėrsta i 3 salīnus: Hāpajė, Tuongatapu ė Vavaū. Tuongatapu ī dėdliausė Tuongas sala, katruo īr ė krašta suostėnė Nukualuofa.

Karštāsis metu čiesis tēsas nug groudė lėgė balondė (temperatūra būn vėrš 32 °C), lėkosio meto čiesio temperatūra būn lėgė 27 °C. Krėtoliu: 170–300 mm par metus.

Vavaū salas
# Čiokčiu kalba

**Čiokčiu kalba** (čiokčėškā - *лыгъоравэтлъан йилйил*) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujamas Čiokčiu autuonuomėnie apīgarduo, Sėbėrė, Rosėjuo.

## Raštos

Lėgė 1931 m., Čiokčiu kalba natoriejė ofėcialaus rašta. Anou tās metās lotīnėškuom raidiem apraše Vladimirs Bogorazos.

1937 m., bova pritaikinta kėrėlica čiokčio kalbā, katra tebier nauduojama lėgė šiuos dėinuos.

## Nouruodas

* Www.Ethnologue.Com
* Čiokčiu tėnklopės
# UNESCO

UNESCO vieleva
**UNESCO** (onglėškā: *United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization*) – JTO švėitėma, muoksla ė koltūras uorganėzacėjė, ikorta JTO 1945 metās, sėikont skatėntė bendradarbiavėma tarp skėrtėngu tautū švėitėma, muoksla, koltūras ė kuomonėkacėju srėtīs.

UNESCO prėklausa daugiau kāp 180 valstībiu. Būstėnė isėkūrosė Parīžiou (Prancūzėjuo).

## Svieta pavelda sārašos

Svarbė UNESCO mėsėjė – keravuotė svieta pavelda sāraša. Svieta pavelda sārašė itrauktas svarbes ėstuorėnės aba gamtėnės vėitas, katrū ėšsauguojėms īr svarbos vėsam svietou. I ton sāraša ivēn ton Lietovuo asontīs uobjiektā: Kernaves arkeuoluogėnė vėita, Koršiu Nerėjė, Vėlniaus senamėistės, Strovės geuodezėnės lonks.

## Fėnansā

UNESCO fėnansou Terptautėne Muoksla Tarība.

## Nūruodas

* UNESCO Lietovuo
# DOS

**DOS** (angl. Disk Operating System) - gropė nesudėtingū (8 bitū) opėraciniū sėstemū, sokortū CP/M pagrėndo. Šėtos uoperacėnės sistėmos sosided ėš paprasto funkcėjū rinkinio, abtrochoujančio kompiutėrio aparatinē īrangā, paprastuos failū sėstėmos (FAT) ė kompiutėrio interprėtatoriaus.

Žėnomesnės DOS tipo sistėmos:

* CP-M
* MS-DOS
* DR-DOS
* Open DOS
* PC-DOS
* FreeDOS
* PTS DOS
* Concurent DOS
# 1978

**1978** bova nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded nedielės dėinuo.

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo

* Bėrželė 14 d. ikorta puogrėndė organizacėjė *Lietuvos laisvės lyga*, katrou vaduovava Ontuons Terleckis.

## Nutėkėmā Svietė

* Kuova 11 d. gėmė Didier Drogba Dromblė Kaula Kronta futbolėninks.
* Bėrželė 9 d. Opuolie gėmė Miroslavs Kluozė - lėnkū pagėmėma vuokītiū futbolėninks. Vėins geriausiu XXI o. pradiuo žaidosiu Euruopas futbolėninku.
* Lapkristė 27 d.– Torkėjės miestė Riha (Urfa) ikorta Kordėstana darbėninkū partėjė (PKK).
# Bill Clinton

Bils Klintons
**Bill Clinton** (*Bils Klintons*, gėmė 1946 metās rogpjūtė 19 dėina Hope, Kazasė) - nu 1993 ligė 2001 metu JAV prezidėnts. 42 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Bova prīš **{{{prīš}}}** | **{{{tėtols}}}** {{{metā}}} | Pakaitė **{{{paskiau}}}** |