Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Azėjė

**Azėjė** īr dėdliausė svieta dalis (~30% vėsa sausomuos pluota), čė given aple 60% svieta gīventuoju. So Euruopa sodara Eurazėjės žemīna. Rubežios tarp Azėjės ėr Afrėkas bē Azėjės ėr Euruopas žemīnu nie tėkslē apibriežams. Nu Šiaurės Amerėkas Azėjė skėr Beringa sāsiauris.

Gīventuoju skaitlios – 3657 mln.;

Aukštiausės kalns – Džuomuolongma – 8850 m;

Žemiausė vėita – Negīvuojė jūra – minus 400 m;

Ėlgiausė opė – Jangdzė – 6300 km;

Dėdliausės ežers – Kaspėjė – 371 000 kvadratiniu km;

Dėdliausė valstībė – Rosėjė – 17,06 mln. kvadratėniu km;

Dėdliausės miests – Tuokėjs – 19,21 mln. gīventuoju.

## Geuograpėjė

Baikalas
Pluots 44,3 mln. km². Tuolėmiausė Azėjės sausomuos taškā īr: šiaurie – Čelioskėna kīšolis (77°43' š. pl.), pėitūs – Piajė kīšolis (1°16' š. pl.), rītūs – Dežniuova kīšolis (169°40' v. ilg.), vakarūs - Baba kīšolis (26° r. ilg.). Neskaitont Malaju salīna, ciela Azėjė īr šiaurėnie hemėsperuo.

Azėjė ėš trėjū posiu apsopta ondėnīnu - šiaurie Arktėis, rītūs – Ramosis, pėitūs – Indėjės ondėnīns, pėitvakariūs – Atlonta ondėnīna jūras (Vėdoržemė, Egiejė, Marmora, Joudojė ė Azuova). 92 km pluote Beringa sāsiauris skėr Azėjė nu Amerėkas. Sueco sāsmauka jong Azėjė so Afrėka (robežios tėrp anū ein Soeca kanalo). Vakarūs Azėjė tor robežio su Euruopa, so katra sodara Eurazėjės žemīna. Sotartėnės robežios terp Azėjės ir Euruopas ēn Urala kalnū rītėnie papiedie, Embas opė ė Komas-Manīčo idoba, šiaurėnio Kaukaza kalnū pakraštio (Kaukazos priskėrams Azėjē). Pėitrītiūs Malaju salīns Azėjė atskėr nu Australėjės.

Azėjės krontū ėlgoms - ~70 600 km. Api 8 mln. km² Azėjės pluota tenk posiasaliams ė >2 mln. km² – saluoms. Platiausiuo vėituo (ėš šiaurės rītū i pėitrītios) Azėjė īr 11 000 km pluote.

Dėdliausė posiasalē: Jamala, Taimīra, Čiokčiu, Kamčiatkas, Kuoriejės, Indėkėnėjės ė Malakas, Indėstana, Arabėjės, Mažuosės Azėjės.

Dėdliausės salas ė salīnā:

* Arktėis ondėnīnė: Šiaurės Žemė, Naujuoje Sėbėra salas, Vrangele sala,
* Ramiajam ondėnīnė: Kurilā, Sachalėns, Japuonėjės salīns, Taivans, Hainans, Malaju salīnas,
* Indėjės ondėnīnė: Andamanu salas, Šri Lanka.

Ėlgiausės opės:

* i Arktėis ondėnīna: Jenėsejos, Uobė, Irtīšios, Lena,
* Ramoji ondėnīna: Amūras, Chvangchė, Jangdzė, Mekuongs,
* Indėjės ondėnīna: Tėgros, Eufrats, Inds, Gangs, Bramapotra, Iravadės,
* Aralo jūra: Sīrdarjė, Amudarjė.

Dėdliausė ežerā: Kaspėjės jūra, Arala jūra, Baikals, Balchašos, Isīk Kolės, Urmėjė, Vans, Smertėis jūra, Tuonlesaps, Duongtėngs, Chanka, Chubsogols.
# Nuorvegėjės jūra

Nuorvegėjės jūras vėita
Nuorvegėjės jūra šalėp Nuorvegėjės krantu
**Nuorvegėjės jūra** - šiauriause ėš vėsū Atlanta ondėnīna pakraštėniu jūru. Jūra īr terp Grenlandėjės, Špicbergena, Nuorvegėjės, Fareru salu ė Ėslandėjės.
# Grenlandėjė

**Grenlandėjė** (grenlanėitėškā – *Kalaallit Nunaat*, danėškā – *Grønland*) – dėdliausia svieta sala ė Danėjā prėgolontė salū gropė Šiaurės Amerėkuo. Aple 81% saluos padengta ledo. Ledīnā sofuormava riežta kronta so fiuordās ė pakrantes saluom. Grenlandėjės suostėnė īr Nuuka miests.

## Istuorėjė

Atrasta 875 metās, bat žmuonis saluo gīvena nū aple 2500 m. pr. m. e. Pradieta kuoluonėzoutė 1721 metās.

## Demuograpėjė

Grenlandėjuo gīven daugiau, kāp 57000 žmuoniu, katrū 88 pruoc. īr grenlandā (inuitā, aba inuitā sosėmaišė so euruopėitēs), vuo palėkė 12 pruoc. - tonkiausē - euruopėitē (tonkiausē - danā).

## Grenlandėjės miestā

Grenlandėjuo īr 13 miestū, katrie tor daugiau, kāp tūkstontė gīventuojū :

| Gīv. skaitlios | Ožvadėnėms | Savėvaldībė |
| --- | --- | --- |
| 15 469 | Nuuks | Sermersooq |
| 5 460 | Sisimiuts | Qeqqata |
| 4 546 | Ilulisats | Qaasuitsup |
| 3 306 | Kakortoks | Kujalleq |
| 3 005 | Uosiuots | Qaasuitsup |
| 2 784 | Manitsoks | Qeqqata |
| 1 930 | Tasilaks | Sermersooq |
| 1,619 | Paamiuts | Sermersooq |
| 1 613 | Narsaks | Kujalleq |
| 1 448 | Nanortaliks | Kujalleq |
| 1 299 | Umanaks | Qaasuitsup |
| 1 253 | Kasigianguits | Qaasuitsup |
| 1 129 | Upernaviks | Qaasuitsup |

## Šaltenē
# Baltėjės jūra

Baltėjės jūras vėita
 Baltėjės jūra
**Baltėjės jūra** (onkstiau žemaitėškā vadėnta ėr *Žemaitiu jūra*) īr jūra Šiauries Euruopuo terp 53°N - 66°N šiauris platumuos ėr terp 20°E - 26°E rītū ilgumuos. Jūras pluots 386 000 km², dėliausės gėloms - 459 m. I Baltėjės jūra itek ton dėdliausės opės: Nemons, Vīsla, Neva, Uoderis, Daugova.

### Valstībės torontes prėējėma pri Baltėjės jūras

Šalėp Baltėjės jūras īr ton valstībės:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Švedėjė
* Suomėjė
* Rosėjė
 | * Estėjė
* Latvėjė
* Lietova
 | * Lėnkėjė
* Vuokītėjė
* Danėjė
 |
# Kėnėjė (šalės)

*Tas žuodis da gal znuočītė – Kėnėjė (rēkšmies).*
**Kėnėjė** īr civilizacėjė ė koltūrėnis regijuons Rītū Azėjuo. Dėdlis Kėnėjės šmuots prigol Kėnėjės Liaudėis Respoblėkā, ale ana tēpuogė sosaistīta so sena cėvėlėzacėjė, apėmontė bovosės koltūras ė šalis. Pu 1949 m. pasėbėngosės pėlėitėnės vainuos Kėnėjė puolitėška pasėdalėjosė i Kėnėjės Liaudėis Respoblėka ė Kėnėjės Respoblėka.
# Vėdoržemė jūra

Šabluons:Jūra

Vėdoržeme jūra
**Vėdoržeme jūra** – vėdėnė, terpžemīnėnė Atlonta ondėnīna jūra tarp Euruopas, Afrėkas ė Azėjės. So Atlonto jongės 14 km pluote Gėbraltara sāsiaurio, a Soeca kanalo – so Rauduonaja jūra. Vėdoržeme jūras baseinou prėgol Marmora, Jouduojė ė Azuova jūras.
# Niojuorks

Niojuorks|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 8 804 190 (gīvėntuoju sorašīms, 1 balondė 2020, 2020 metu JAV gīvėntuoju sorašīms)  |
| Ikūrėma metā | 1624  |
| Mers | Zohran Mamdani  |
| Čiesa jousta | UTC-5, UTC-4 |
| Geuograpėjė |
| Prėgol pri | Niojuorks |
| Šalės | JAV |
| Pluotībė | 1,213.369839 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 25  |
| Ondenė telkėnē | Hadsonas, Rytų upė, Bronx River, Harlemo upė, Long Ailando įlanka, Atlanta ondėnīns, Upper New York Bay, Lower New York Bay |
| Koordėnatės | 40.7128°N 74.0061°W  |
| Pašta kods | 10000–10499, 11004–11005, 11100–11499, 11600–11699  |
| Telepuona kods | 212, 347, 646, 718, 917, 929  |
| Žemielapis |
| Mers | Zohran Mamdani  |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |
| Fėnansā |
| BVP | 886 000 миллион US$  |

**Niojuorks** (*New York City*) īr dėdliausis JAV miests, ontras dėdliausiu miestu Šiaurės Amerėkuo. Niojuorke gīven 8,3 mėlėjuonā gīvėntuoju, a so prīmiestēs – vėršom 22 mln. Miests stuov Niojuorka valstėjuo, ont Hadsona opėis kronta.

## Istuorėjė

Miests ikorts 1625 m.