Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Švėitėms

**Švėitėms**, da vadėnams **edukacėjė** (luotīnėškā: *educatio*), īr pruocesos, katruo meto šveitėma īstaiguosė ė ne tėk fuormalē a nefuormalē asmenėms būtom perteikamas žėnės ė skvarmounamė gebiejėmā.

Fuormalė švėitėma sėstema tonkiausē sodara:

* Prīšmuokīklėnis ogdīms (vāku daržielē, vāku daržielē-muokīklas)
* Pradėnis ogdīms (pradiuos muokīklas)
* Pagrėndėnis ogdīms (pagrėndėnės muokīklas)
* Vėdorėnis ogdīms (vėdorėnės muokīklas)
* Pruofesėnis muokīms
* Aukštesnīsis muokīms (aukštesniuosės muokīklas)
* Aukštasis muokslos

Da būn nefuormaliuojė švėitėma sėstema. Anou sodara ligmuokīklėnė ogdīma, kėtas vāku papėlduoma ogdīma ė soaugosiu švėitėma istaigas.

## Tēpuogė veizieket

* Švėitėma omžios
# Kapā

Miliū kapelē
**Kapā, kapelē, kapėnės** īr nabašnėku laiduojėma vėita. Kapū puobūds prėklausa nū vieruos. Katalėku kapams bodėngė krīžē, akmeninės tvuoras, vartā, tonkē būn kuoplīčė. Senuobės baltu kapā bova pėlkapē.

Tem tėkruos ožsėine valstībies gal būt jamams muokestnis ož žemė, aba aptarnavėma paslaugas. Lietovuo fuormalē toukie muokestnē nier renkamė.
# Huobis

**Huobis** (aba **liousa čiesa ožsiėėmėms**) - mėgiams žmuogaus būds praleistė savo liousa čiesa. Tas gal būt sportavėms namėnio gīvūlele prievėiza, ėvairos žaidėmā, koliakcianavėms, kolėnarėja, mezgėms ė daugībė kėtū rūšiū ožsjiemėmū.
# Bėrželė 28

**Bėrželė 28** dėina īr 179 metu dėina (kelamasēs metās - 180) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1712 m. - Žans Žaks Ruso, prancūzu fėluosuops, rašītuos (m. 1778)
* 1875 m. Ošnienūs - Povilas Višinskis, žemaitiu ė lietoviu rašītuos, puolitėnis vēkies.
* 1847 m. - Bjørn Simensen nuorvegū žornalėsts, vėsoumenės vėikies, bovės nuorvegū laikrašte Dagbladet redaktuorios terp 1990 m. ė 1995 m.

## Smertis
# Komunėzmos

Karl Marx
**Komunėzmos** (ėš luot. *communis* - bendros) – utuopėnė vėsoumenės suocēlėnė-ekonuomėnė fuormacėjė, katra tapatėnama so vėsuomenėnė gamības prīmuoniu nūsavībė, baklas vėsoumenės stroktūra, komunėstėnė muoralė.

Komunėzma idiėju skvarmavėmousė itaka padarė tēpuogė krėkščiuonībė. Jiezaus muokīmė atrondamas internacionalėzma, līgībės idiejės, ragėnta torta dalėntė, vuo ne kauptė. Ale pėrmas komunėstėnės idiejės (kāp utuopėnės suocēlėzmos) sklėstė jiemė XVIII o. Suocēlėzma agėtounontīs filosuopā paprastā bova krėkščiuonīs (pvz., Henri de Saint-Simon). Ale klasėkėnė komunėzma pradėninkās laikuomė Karls Marksos ė Frīdrėks Engelsos bova ateistā, krėtėškā rašė aple viera.
# Brėtu Kolumbėjė

Provėncėjė Kanaduo
**Brėtu Kolumbėjė** (pranc. *Colombie-Britannique*, ongl. *British Columbia*) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo, rītūs nu anos īr Albėrtas provėncėjė.
# Šamanėzmos

**Šamanėzmos** īr vierėjėmo gamtuos ė buočiu dūšėm pagrīstas pėrmīkštės vieras skvarma. Ana remiasė vierītuojui vierėjėmo, ka šamans diel tėisiuogėnė ruokavėmasė so dūšėm gal paveiktė tėkruove, sožėnuotė aple atėiti.

Šamanėzmos īr vuo bova paplitės bavēk vėsom svietė. Ans īr praktėkounams kap katrū Azėjės (īpatėngā Sėbėra, Tuolėmūju Rītū), Afrėkas, Amerėkas, Okeanėjės tautū.
# Grenada

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Grenada** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | [[Image:|100px|Grenadas gerbs]] |
| Grenadas vieleva | Grenadas gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Grenadas gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | onglu |
|  |
| Suostėnė | Sent Džuordžos |
|  |
| Dėdliausis miests | Sent Džuordžos |
|  |
| Valstībės vaduovā | Elžbieta IIKaralėinė |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   344 km² (183) nėra duomenų |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   89 703 (179) 260,76 žm./km² (28) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2002 (progn.) 0,44 mlrd. $ (180) 3 900 $ (116) |
|  |
| Valiota | Rītū Karėbu duoleris (XCD) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC-4 nė |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbt Prėpažėnt | nu JK 1974 vasarė 7   |
|  |
| Interneta kuods | .gd |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 1-473 |

**Grenada** (ispanėškā *Grenada*) īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Sodara Grenadas ėr dalis Grenadėnu salū.

## Akanuomėka

Glabniausė ūke sektuorē īr žemės ūkis ė torėzmos. Īr da ė tekstilės dėrbėma sektuorios.
# Liousa valė

**Liousa valia** īr sāvuoka, ėšreiškontė ėdieje, ka raciuonalūs veikiejē gal kuontrolioutė sava sprendėmos ė veiksmos, kėtās žuodēs igīvendītė liousa pasėrėnkėma. Puožiūri i liousa valia apsprend santīke terp laisvės ė prīžastėis sopratėms ė gamtuos diesniu prėskīrėms prīžastėniams-determėnėstėniams. Ivaires fėluosuopėnės krīptis liousa valia traktou skėrtėngā, prėklausuomā nu tuo, a vėsė īvīkē īr ėš onksta apėbriežtė, tēpuogė determėnėzma atvejo, a liousa valia gal so anuo kuoegzėstoutė.

Liousas valias sāvuoka īr svarbė vieras, ėtėniam ė muokslėniam kuontekstė.

Liousas valias klausėms īr vėins pagrėndėniu fėluosuopėjuo nu pat anuos pradiuos, i katra atsakīms tebie ėiškuoms.
# Aruba

Arubas vieleva
**Aruba** - sala Karėbū jūruo, prigolontė Nīderlandams ė torontė autonuomėjės statosa. Adminėstracėnis cėntros - Oranjestads. Arubas sala īr Paviejėniu salū grupie. Oficēlė kalba - olandu.

Sala sop kuoralėnē rėfā, vuo anuos pavėršios īr iš klėntėis sosėdariosės žemuos kalvuos. Vīrau truopėnis klimats. Puoėlsiautuojē mīlā čiesa leid baltū smėltiu pležūs. Oranjestadė sausė vėdorė temperatūra būn aple 26 laipsnius šėlomuos, lėipas - 29 laipsnē.

Saluo gīven 69 080 gīvėntuojē, ėš anū 85% īr kreolā, vuo tėkėntė̄jė - katalėkā.

Čė perdėrbama ėš Venesuelas i Meksėka atvežama napta. Plietoujama kemėjės, elektruoteknėkas, jiedė pramuonė, laivū remuonts. Arubuo trūkt geremuojė ondėns, tudie čė gielėnams jūras ondou. Saluo augėnamas agavas, cėtrosėnē augalā, daržuovės, tabuoks.
# Žornalėstėka

Žornalėstā spauduos kuonferencėjuo.
**Žornalėstėka** īr pruofesėnė veikla, katrou sodar vėsoumenē svarbiuos infuormacėjės rinkėms, tīrėms, taisīms ė perijuodėnis platėnėms. Žornalėstėka ožsijiemės žmuogos vadėnams žornalėsto. Žornalėstėkas termėns tēpuogė apjem žėnēsklaiduo paskelbtas žornalėstu teksta, vaizda ė garasa publikacėjės (rašėnius, puortėgrapėjės, pėišėnius, laidas, fėlmus ė kėta), tēpuogė žėnēsklaidas vīstėmasi, teuorėjė, praktėka ė puoveiki tīrėniejonti muoksla.

Pėrmė žornalėstėkas žėngsnē - ėšrados spauda. XVII o. atsėrada perijuodėnē leidėnē. XIX o. jiemė dėrbtė infuormacėnės agentūras, vuo XX o. - radėjs, televėzėjė, internets.
# Edit Piaf

Piaf 1951 m. puortėgrapėjė.
**Edit Piaf** (prancūzėškā *Édith Piaf*, tėkros vards *Giovanna Gassion*, 1915 m. groudė 19 d. Belvėlie – 1963 m. spalė 10 d. Grasė) - italėška kraujė torontė žīmė prancūzu mozėkontė. Anuos dainės tabie vėinas puopolēriausiu tarp prancūzėšku dainiu. Ana tēpuogė bova aktuorė, sovaidėnosė kėna fėlmūs.

## Nūruodas

* Editos Piaf dainės
# Švedėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Konungariket Sverige** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Švedėjes vieleva | Švedėjes gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Švedėjes gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | švedu |
|  |
| Suostėnė | Stuokhuolms |
|  |
| Dėdliausis miests | Stuokhuolms |
|  |
| Valstībės vaduovā | Karlos XVI Gustavs Karalios

Stefan Löfven Ministros Pirmininks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   449 964 km² (54) 8,67% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   9 016 596 (84) 20,04 žm./km² (152) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2005 (progn.) 268,30 mlrd. $ (33) 29 800 $ (20) |
|  |
| Valiota | Švedėjes kruona (SEK) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 - |
|  |
| Naprīgolnoms - | - - |
|  |
| Interneta kuods | .se |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 46 |

**Švedėjė** - valstībė tārp Baltėjės jūras i Nuorvegėjuos, Skandėnavėjuo. Anuos suostinė īr Stuokhuolms. Švedėjė garsie savā žmuoniū ramībi, poikio kraštuovaizdio.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

Švedėjė īr šiaurės Euruopas, Skandėnavėjės šalis.

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# Elinor Ostrom

Elinor Ostrom
**Elinor Ostrom** (gėmosė 1933 m. rogpjūtė 7 d.) JAV puolėtėkuos muokslo pruopesuorė. 2009 metās ana gavoa Nuobele premėjė krūvuo so Oliver Eaton Williamson akuonuomėkas srītie ož "anuos ekuonuomėkas valdīma tīrėmos" . Ana palėka pėrmuojė muotrėška Svietė gavosė Nuobele premėjė akuonuomėkas kateguorėjuo.

## Šaltenē
# Hilarė Klėntuon

Hillary Rodham Clinton
**Hillary Rodham Clinton** (mergautėne pavardie *Hillary Diane Rodham*, g. 1947 m. spalė 26 d., Čėkaguo, Ėlėnojou) – magtīnga JAV puolėtėke, senatuore ėš Niujorka valstėjės, vėina ėš 2008 m. JAV prezidėnta rėnkėma kandėdatiu.

Anous vīras īr 42-asės JAV prezidėnts Viljams Klintuons, Hillary bova pirmuojė šalėis ledi nu 1993 lėgė 2001 metu. Demokratu partėjuos narie vagol specialībė īr tėisėnīnke.