Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aduolfos Hitleris

**Aduolfos Hitleris** (*Adolf Hitler*; 1889 m. balondė 20 d. - 1945 m. balondė 30 d.) - nu 1921 m. bova Naciuonalsuocialėstėnies vuokītiu partėjės vaduovs, (fiorėrės), nu 1933 m. kanclerės. Ons po Paula von Hindenborga smerties tapa Vuokītėjės valstībės ė vėriausībės vaduovo.

Anuo dėktatūra liūdnā pagarsiėjė cielam sviete: ons pradiejė žīdu ė čėguonu huolokausta ėr genocėda, katruo meto žova begalies žmuoniū. Tēp pat Hitleris teig, ka Vuokītėjės tauta īr pati vėršiausė terp vėsū Svieta tautu.
# Lėipas 1

**Lėipas 1** dėina īr 182 metu dėina (kelamasēs metās - 183) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

* 1569 m. pasėrašīta Lioblėna onėjė.

## Gėmėma dėinas

* 1646 m. - Guotfrīds Leibnėcos, vuokītiu fėluosuops (m. 1716)
* 1923 m. - Kuosts Kobėlėnskos, lietoviu rašītuos (m. 1962)
* 1949 m. - Vlads Algėrds Bomelės, lietoviu kemėks, enzėmuoluogs, biuokemėks, verslėninks ė vadībėninks.

## Smertės
# Vikimedėjė

Vikimedėjės luoguotips
**Vikimedėjė** - tuoks fuonds, katros kuroun ė kėtēp gluobuo Vikipedėjė.

Fuonda pėrmininks īr verslėninks ė filantruops Džims Veilsos.
# Albanu kalba

**Albanu kalba** (*gjuha shqipe*) - indėeuruopėitiu šėimas kalba. Ana naudounas aple 6,2 mėlėjuonā žmuoniū. Albanu kalba tor keles tarmes.

XVIII o. albanu kalbuos raštou liōb nauduot 3 abėceles. 1096 m. Muonastėra kuongresė nosprēsta palėkt luotītnėška abėcele.
# Šiaurės Makeduonėjė

*Tas žuodis da gal znuočītė – Makeduonėjė (rēkšmies).*

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Република Северна МакедонијаRepublika e Maqedonisë së Veriut** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Šiaurės Makedonėjės vieleva | Šiaurės Makedonėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Šiaurės Makedonėjės gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | makeduonu, albanu |
|  |
| Suostėnė | Skuopjė |
|  |
| Dėdliausis miests | Skuopjė |
|  |
| Valstībės vaduovā | Stevo Pendarovski Prėzidėnts
Talat Xhaferi Premjėrs  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   25 333 km² (144) 1,9% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   2 050 554 (139) 80,94 žm./km² (86) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 16,91 mlrd. $ (121) 8 200 $ (76) |
|  |
| Valiota | Makedonėjės dinars (MKD) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 UTC +2 |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta | nū Jugoslavėjės 1991 siejės 8 |
|  |
| Interneta kuods | .mk |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 389 |

**Šiaurės Makeduonėjė** (makeduonėškā *Северна Македонија*, albanu: Maqedonia e Veriut) īr valstībė pėitrītiu Euruopuo. Robežiounas so Bulgarėjė, Graikėjė, Serbėjė ėr Albanėjė.

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# Serbėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Република СрбијаRepublika Srbija** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Serbėjės vieleva | Serbėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Serbėjės gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | serbu kalba |
|  |
| Suostėnė | Belgrads |
|  |
| Dėdliausis miests | Belgrads |
|  |
| Valstībės vaduovā | Aleksandar Vučić (Александар Вучић) Prezidėnts
Đuro Macut (Ђуро Мацут) Ministros pirmininks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   88 499 km² (112) N/A |
|  |
| Gīventuoju  - 2022  - Tonkoms |   6,647,003 (107) 75,2 žm./km² ([[Šalis palē givėntuoju tonkoma|]]) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2005 28,37 mlrd. $ (95) 3 200 $ (123) |
|  |
| Valiota | Serbėjes dinars, CSD |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC+1 UTC+2 |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta | Nu Serbėjes i Joudkalnėjes 2006 bėržel 5 |
|  |
| Interneta kuods | .yu |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +381 |

**Serbėjė** - Balkanū respoblėka Pėitrīčiū Europuo. Rėbuojas su Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Kroatėjė, Vėngrėjė, Romonėjė, Bolgarėjė, Šiaurės Makeduonėjė, Albanėjė ė Joudkalnėjė.

## Istuorėjė

Neprėklausuoma Serbėjes valstībė susidarė iš Serbėjes ė Joudkalnėjes federacėjes, 2006 metū bėrželė 3 dėina Joudkalnėjē paskelbos naprėklausuomībe.

## Puolėtėnė sistema

Pėrmasis Serbėjės Respoblėkas premjiers - Zuorans Džindžičios bova nožodīts 2003 m. kuova 12 d. Dabartinis Serbėjės premjiers - Đuro Macut.

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# 1965

**1965** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietuvuo

* Lėipas 25 d. gėmė Šarūnas Puidokas, aktorios.

## Nutėkėmā Svietė

* Spalė 5 dėina gėmė Mario Lemjie, Kanadas leda rėtolėninks.
* Lėipas 31 dėina gėmė J. K. Rowling - brėtu gruožėnės literatūras rašītuojė.
* Lapkristė 26 dėina gėmė Ana Paula Padrão - Brazilėjės žornalėstė.
# Rogpjūtė 10

**Rogpjūtė 10** dėina īr 222 metu dėina (kelamasēs metās - 223) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1874 m. - Ontans Smetuona, Lietovuos prezidėnts.

## Smertis
# Groudė 31

**Groude 31** īr paskotėnė, 365-a metu dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (kelamasēs metās 366-a).

## Informacėjė

### Švėntės

* **Naujūjū metū ėšvakarės **Bluogū mėntiū atsėkratima dėina**

### Vardadėinē

Gedganta - Gedgants - Gedgantė - Melanėjė - Melanėjos - Mėngailė - Silva - Silvis - Silvestra - Silvestros - Silvėjė - Silvėjos

## Šiuo dėinuo svietė

### Gėmėma dėinas

* 1504 - vīskops Valerėjuons Protasevėčė, Vėlniaus Jėzuitu akademėjės steigies
* 1858 - daktars Vėncos Kodėrka, lietoviu tautėnė atgėmėma vēkies, Lietovuos gimna autuorios
* 1869 - Henris Metisos, prancūzu tapituos ė skolptuorios
* 1880 - Džordžos Maršals, JAV generuols i valstībės vēkies
* 1937 - Antuonis Hopkinsos, JAV aktuorios

### Smertis

* 1719 - Džons Flamstids, pėrms Anglėjės karalėškasis astronuoms
# Bizantėjė

Bizantėjės imperėjė 476-1400 m.
**Bizantėjė**, **Bizantėjės imperėjė** – istoregrafėnis termėns, naudouojams nu XIX o. apėbūdėntė graikėškā kalbonte vėdoromžiu Ruomas imperėje, katra telkies api suostėne Kuonstantėnuopuoli. Ana tēpuogė īr vadėnama **Rītū Ruomas imperėje**, ale Bizantėjė tonkiausē tēp vadėnama rokounont aple gadīne prīš Vakarū Ruomos imperėjės žlogėma.

## Bizantėjės mens

Vėdorumžiu pradiuo Bizantėjuo gīvava helenistėnės tradicėjės so Egipta, Irana ė Sirėjės dailies elementās. Bizantėškāsis stilios plietuots IV-XV o. Bizantėjės menou būdinga strainoms, spalvingoms ė spindesīs. Bažninčiu statībuo īsėvīrava dvė skvarmė:

* Krīžėškuoji bazilėka
* Krīžėškuoji kopuolėnė bazilėka

Pėrmāsis bazilėkas tėps īsėgaliejė Vakarū Euruopuo, vo patiuo Bizantėjuo ė Rītūnse tebevīraun ontra tėpa budinkā.
# Bėrželė 25

**Bėrželė 25** dėina īr 176 metu dėina (kelamasēs metās - 177) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1955 m. - Eugeniošos Kėjevskis, Lenkėjės krepšėnė treneris

## Smertės

* 2009 m. - Maiklos Džeksuons JAV dainėninks, dainiu autuorios, šuokies ė pruodioseris.
# Bėrželė 22

**Bėrželė 22** dėina īr 173 metu dėina (kelamāsēs metās - 174) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1959 m. - Algėrds Liaudanskis, Lietovuos ė Klaipiedas rajuona puolitėnis veikies.

## Smertis
# Belgrads

Belgrads|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 1 197 714 (1 spalė 2022, gīvėntuoju sorašīms)  |
| Mers | Aleksandar Šapić  |
| Čiesa jousta | UTC+1 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Serbėjė |
| Pluotībė | 359.96 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 117 ±1  |
| Ondenė telkėnē | Sava, Donuojos |
| Koordėnatės | 44.8178°N 20.4569°E  |
| Pašta kods | 11000  |
| Telepuona kods | 011  |
| Mers | Aleksandar Šapić  |
|  |

**Belgrads** (serb. *Beograd*) īr Serbėjės suostėnė. Anuo gīven 1.75 mln. gīventuoju.
# Taivans

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **中華民國Zhōnghuá Mínguó** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Taivana vieleva | Taivana gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Taivana gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | kėnu |
|  |
| Suostėnė | Taipiejos |
|  |
| Dėdliausis miests | Taipiejos |
|  |
| Valstībės vaduovā | Cai Ingven prezidėntė
Su Cengčangs premjėrs  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   35 980 km² (137) 10,3 % |
|  |
| Gīventuoju  - 2017  - Tonkoms |   23 405 309 (56) 644 žm./km² (17) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2014 (progn., PGP) 977 mlrd. $ (20) 41 588 $ (17) |
|  |
| Valiota | Naujasis Taivana duoleris |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +8 - |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažėnta

 Kėnėjės valdė persėkielė i Taivana sala | Sinhai revoliucėjė 1911 m. spalė 10 d. 1912 m. sausė 1 d. 1949 m. groudė 7 d. |
|  |
| Interneta kuods | .tw |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +886 |

**Taivans** (kėnėškā 臺灣 = *Táiwān*), oficēlē **Kėnėjės Respoblėka** (kėnėškā 中華民國 = *Zhōnghuá Mínguó*), īr Rītū Azėjuo, Taivanė ė keliūs mėnkesniūs salūs terp Taivana sāsiaurė ė Fėlėpėnu jūras isėkūrosė valstībė.

Kėnėjė Taivana laika sava dalėm, bet faktėškā Taivans vēk kap liousa valstībė, anou pripažīst dalės svieta valstībiu. Terptautėniūs spuorta rėngėniūs tonkiausē dalīvaun so „Kėnu Taipiejaus“ ožvadėnėmo.

## Istuorėjė

Taivana valstībė palėka kap žemīnėnė Kėnėjė bova ožėmta kuomonėstu. Respoblėkas šalėninkā lėka tėktās Taivana saluo. Anėi savė skaita tėkrāsēs Kėnėjės valduovās.

## Geuograpėjė

Glabna sala tor kuontrastėnga kraštuovaizdi, rītūs duomėnou kalnā, kalnagūbrē. Vakarūs žemės derlėngas, karaktuorėngas līgomas.

Be glabnuos saluos Taivanou prigol tuokėi tā salīnā: Penghu, Dzinmens, Macu, Dongša. Da īr vėina kėta salielė (Lan Ju, Liučiu, Liu Dao).

### Adminėstracėnis soskėrstīms

Taivanė gīvėn 23,4 mln. gīvėntuoju. 95 % anū īr hanē kėnā, 2,4 % - austronezėitē abuorigenā, 2,6 % - mėgrantā ėš žemīnėnė Kėnėjės šmuota ė Pėitrītiu Azėjės šaliū.

## Koltūra

## Akuonuomėka

Magtīngas, muokslou ėmliuos, dėdlė prīdietėnė vertė korontės akuonuomėkas valstībė.

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

Oficēlius dėpluomatėnius santīkius Taivans palaika so 12 JTO šaliū nariū, tēpuogė so Vatikano.

## Karioumenė

## Nūruodas