Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Velīkas

Teatralėzouts velīkžīdiu budavuojėms Pėivienūs (vėinėntelis palėkės Euruopuo)
**Velīkas** īr krėkštiuoniu švėntė, katra īr švėntama kuožna pavasari ė īr skėrta pamėnavuotė Jiezaus prėsėkėlėmō. Ėš tėkras tas īr nuognē senuobėnė švėntė, skėrta pamėnavoutė pavasarė prade, gamtuos prėsėkėlėma, ale paskum parėmta krėkštiuoniu.

Velīku dėina kasmet būn vės kėto čieso. Anū čiesos būn pėrma sekma dėina pu pėrmuos pėlnatėis pu pavasarė ligiadėinė.

Vėsa nedielė prīš Velīkas īr vadėnama Dėdliajė. Anuos pradė ir Verbū sekma dėina. Kuožna Dėdliuosės Nedielės dėina tor sava papruotius, īpatingā Dėdlisā Pėnktadėinis kumet īr skelbiams pasnėnks. A Velīku dėina ir jiedamė švėntėnē posrītē katrū svarbiausė dalės īr margotiu jiedėms.

Velīku pavadėnėms pariejė nu slavu ė reišk „Dėdliuojė dėina“.
# Naujuojė Zelandėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **AotearoaNew Zealand** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Naujuosės Zelandėjės vieleva | Naujuosės Zelandėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Naujuosės Zelandėjės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | maoriu, onglu |
|  |
| Suostėnė | Velingtons |
|  |
| Dėdliausis miests | Oklends |
|  |
| Valstībės vaduovā | Karuolis III Karalios
Cindy Kiro Generalgobernatorius
Chriatopher Luxon Premjėrs  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   268 021 km² (73) 1,6 % |
|  |
| Gīventuoju  - 2021 lėipa  - Tonkoms |   5 132 870 (121) 19,1 žm./km² (167) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2021 226,566 mlrd. $ (56) 44 226 $ (42) |
|  |
| Valiota |  Zelandijos doleris (NZD) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +12 UTC +13 |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbt | nū JK 1907 siejės 26 |
|  |
| Interneta kuods | .nz |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 64 |

**Naujuoji Zelandėjė** (onglėškā: *New Zealand*) īr valstībė Okeanėjuo, Polinezėjuo, terp Ramiojė vuondenīna ė Tasmana jūruos.

## Geograpėjė

Naujaja Zelandėjė sodara 2 dėdlės saluos - Šiaurės sala ė Pėitū sala, teipuogi daugel mizernu salū: Stiuarta, Kempbela, Antėpuodu, Čatėma, Oklenda, Kermadeka. Be šėtuo, Naujajā Zelandėjėi pavaldios šėtos teritorėjės: Niuė, Kuka saluos, Tokelau.

## Akanuomėka

Naujuojė Zelandėjė ī baguota valstībė, katruos akanuomėka ī uorientouta i teknioluogėjės, akspuorta.
# Beisbuols

Beisbuola aikštie
**Beisbuols** – kuomandėnis lauka žaidėms (spuorts), katruo tėkslos – kū daugiau sava kuomandas žaidieju padietė apėbiegtė kvadrata, numošos lazda sviedėnoka, vuo tēpuogė leistė kū mažiau prīšėnėnku apėbiegtė kvadrata.
# Sodans

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **جمهورية السودانJumhuriyat as-Sudan** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Sudana vieleva | Sudana gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Sudana gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | arabu |
|  |
| Suostėnė | Chartums |
|  |
| Dėdliausis miests | Omdurmans |
|  |
| Valstībės vaduovā | Abdel Fattah al-Burhan (عبد الفتاح البرهان) prėzidents
Abdalla Hamdok (عبدالله حمدو) premjeras  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   1 886 068 km² (16) 6% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 liepa (progn.)  - Tonkoms |   30 894 000 (40) 16,46 žm./km² (157) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2008 (progn.) 96,01 mlrd. $ (58) 2 300 $ (140) |
|  |
| Valiota | Sudano svaras |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +3 - |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta  | nū JK ėr Egėpta 1956 m.  |
|  |
| Interneta kuods | .sd |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +249
 |

**Sodans** īr valstībė šiaurės rītū Afrėkuo. Robežioujas so Egėptu, Eritrėjė, Etiopėjė, Kėnėjė, Uganda, Kuonga DR, CAR, Lėbėjė ė Čadu. Tēpuogi skalaun Rauduonuojė jūra.

Sodans bova dėdliausė Afrėkas valstībė bat pu Pėitū Sodana atsėskīrėma dėdliausė Afrėkas valstībė palėka Alžīrs.
# Liekarsta

Šmuots kemėniu liekarstu
**Liekarsta**, kėtēp liekarsts, vaists ī tuokis dākts, katros tink žmuoniū aba gīvuoliū gīdīmou.

Nug sena žmuonis paprastā liuob gīdītėis vaistėnėm žuolėm, žuolīnās, katrūs taisītė muokies žuolėninkā. Daugoms augalū tori kuokiū nuorintās kemėniu medegu, katras tink kuokē nuorintās lėgā gīdītė.

Šiuo gadīnie sosikūrė farmacėjės indostrėjė, katra jiemė liekarstas dėrbtė kemėškā, tas ī, ėš augalū, kemėniu medegu ėšgrīnintė tūs kemėkalus, katrėi macniausē gīda lėga. Liekarsta tonkiausē pardoud aptiekuosė.
# Masėnė infuormavėma rakondā

Radėjė besėklausontė amerėkėitiu šeimīna.
**Masėnė infuormavėma rakondā** aba **žėniasklaidas rakondā** īr vėsoumenės infuormavėma rakondā ė perijuodėnis infuormacėjės skleidėms anū sėstemuo. Žėniasklaidas rakondā gal soteiktė infuormacėjė ė anou analėzoutė, anėi tēpuogė atlėikt buovė, vėišū rīšiu funkcėjės, skelb rinkas tīrėmus, reklama, skleid ideoluogėjė, skvarmuo vėsoumenės puožiūri i socēlėnius rēškėnius, propagou vėina aba kėta gīvenėma būda, puolėnkius, madas. Demuokratėniesė šalīsė masėnė infuormavėma rakondā palaika pėlėitiu ė šalėis komunikacėjė, itrauk anus i suocēlėni, puolitėni gīvenėma, anā garantou spauduos liousoma.

Glabnas masėnė infuormavėma rakondu rūšīs:

* spauda (kningas, laikraštē, žornalā ė kėta spausdėnta žėniasklaida),
* alektruonėnė žiniasklaida
	+ audio - radėjs, garsa irašā,
	+ audiovizualėnė – televėzėjė, vaizda irašā, kins, internets.
# Teknuoluogėjė

**Teknuoluogėjės** (gr. *technologia* (τεχνολογία) - *techne*, τέχνη ("meistrība") ė *logia*, λογία („mokslos“)). Teknuoluogėjė ėr labā platos termins, katras ēn so žmoniū darbūs nauduojamās rakondās ėr darbams aprokoutė.
# Anton Bruckner

Antons Brukneris
**Antons Brukneris** (Anton Bruckner, 1824 m. siejės 4 – 1896 m. spalė 11 d.) bova austru kompuozėtuorios, žėnuoms sava sėmfonėjuom ė motetās.
# Onglā

**Onglā** (ongl. - *English people*) – vakarū germanu tauta. Rokoujas onglu kalba.

Platē ėšplėtė pu vėsa svieta, dėdliuojė anū dalės gīven Onglėjuo (aple 45 mėlėjuonos). Vėsam svietė onglū prėskaitliuojama aple 90 mėlėjuonū.
# Graikėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Ελληνική ΔημοκρατίαElliniki Dhimokratia** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Graikijos vieleva | Graikijos gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Graikijos gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | graiku kalba |
|  |
| Suostėnė | Atienā |
|  |
| Dėdliausis miests | Atienā |
|  |
| Valstībės vaduovā | Konstantinos Tasoulas (Κωνσταντίνος Τασούλας) Prezidėnts
Kyriakos Mitsotakis (Κυριάκος Μητσοτάκης) Premjeras  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   131 940 km² (94) 0,86% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   10 688 058 (74) 81,01 žm./km² (86) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2005 (progn.) 243,30 mlrd. $ (37) 22 800 $ (31) |
|  |
| Valiota | Euras (€) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +2 UTC +3 |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažinta |   1821 kuov 25 1828 |
|  |
| Interneta kuods | .GR |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 30 |

**Graikėjė** (*Hellas* - Ελλάς), **Graikėjės Respoblėka** (*Ellinikí Dimokratía* - Ελληνική Δημοκρατία) - valstībė Europas pėitričiūs. Ana ožjem Balkanu posesalė pėitėnė dali ė tor daugiau nego 100 salū.

Graikėjė īr ES ė NATO narie.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Puolitėnė sistema

Graikėjė īr parlamėntėn demokratėjė. Valstībes vaduovs īr prezidėnts, katrū pinkiū metū kadencėje renk parlamėnts.

## Administracinis suskīrstīms

Graikėj sudar 10 administraciniū kraštū, suskirstītū i 21 nom i Aton kaln vienuoliū respublik.

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# Kalba

Kalba
**Kalba** - ruodas znuoku (rašta znuoku, garsū) sėstema, skėrta žėniuoms dalītėis.

*Žmuoniū kalbas*. Tas īr tuokės kalbas, katruomis ruokoudamė vėinė kėtėims nauduo žmuonis, pvz., žemaitiu, lietoviu, onglu, kėnu kalbas. Tas kalbas natūralės īr ė kūries ėlga čiesa. Žmuoniū kalbas keitas ė nūdėinuo. Paprasts žmuoniū kalbū sārašos pateikams kalbū klasėfėkatuoriuo.

*Znuoku (žestu) kalbas*. Tas īr dėrbtėnės kalbas, tonkiausē kortė̄sėms. Anūsė infuormacėjė pardoudama ronku znuokās, bet ne balso. Tuokiūs kalbūs nie kalbuos daliū, panašūs žuodē nie skėramė (šaltis - šalta) ė pan.

*Gīvūnu kalbas*. Tas īr natūralės kalbas, katruomis ruokoudamė vėinė kėtėims nauduo gīvūnā. Tuomis kalbuomis gīvūnā vėinė kėtėims pardoud kuokiustā pranešėmus, pvz., aple pavuoju, jiedė šaltėnius ė kt. Delfėnu bėndravėma kalba laikuoma primitīvė kalba ė gretėnama so žmuoniū kalba.

*Dėrbtėnės kalbas*. Tas īr kalbas, sokortas vairėms kėtėms tėkslams, pvz., pruogramavėma kalbas kompiuteriniams algoritmams ožrašītė. Kai katruos dėrbtėnės kalbas sokortas kap natūraliū kalbū pakaitala tarptautėniam bėndravėmou (pvz., esperanto). Anū gramatėka dėrbtėnā sopaprastėnta īr, ka anas būtom lėngviau ėšmuoktė. Esperanto gramatėka uofėcēlē remas šešiuolėka paprastū gramatėkas taisīkliu.

## Natūralės kalbas

Kėtāp dā vadėnamas žmuoniū kalbas, katruomis ruokoudamė vėinė kitīms nauduo žmuonės ė patė kalba nie dėrbtėnė, bet par laika atsėradus ruodas sėstema.

## Dėrbtėnės kalbas

Dėrbtėnės kalbas sokortas kap natūraliū kalbū pakaitala tarptautėniam bėndravėmou (pvz., esperanto). Anū gramatėka dėrbtėnā sopaprastėnta īr, ka anas būtom lėngviau ėšmuoktė. Esperanto gramatėka uofėcēlē remas šešiuolėka paprastū gramatėkas taisīkliu.

## Pruogramavėma kalbas

Pruogramavėma kalbas īr sokortas kompiuteriniams algoritmams ožrašītė, ka nerēktom doutė kuompioteriou darbū tėisiuogē dvėjetainio kuodo.
# Lapkristė 15

**Lapkristė 15** dėina īr 319 metu dėina (kelamasēs metās - 320) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

* 2006 m. Lietovuo startava akcėjė „Stop vainā keliūs“.

## Gėmėma dėinas

* 1887 m. - Džuordžėjė Uokėf, JAV dailėninkė (m. 1986)
* 1945 m. - Vītauts Brėncios, Lietovuos rašītuos.
* 1981 m. - Aleksandros Pavluovėčios, Joudkalnėjės krepšėninks.

## Smertīs

* 1630 m. - Juohanesos Kepleris, vuokītiu astruonuoms (g. 1571)
* 1908 m. - Imperatuorienė Cisi, Čing dinastėjės valduobė. (g. 1835)
* 1917 m. - Emėlis Dorheims, prancūzu suocēluogs. (g. 1858)