Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mijokarda infarkts

Abruozdielis, katramė vaizdoujama ožsėkėmšosė arterėjė, privedontė pri infarkta.
**Mijokarda infarkts** īr mijokarda (šėrdėis moskola) šmuota pažeidėms aba žovėms (nekruozė) diel šėrdėis kraujuotakas sotrėkėmo (išemėjės). Ėšsėvīstiosiuosė šalīsė, tamė tarpė Žemaitėjuo, īr vėina dažniausiu smertėis prīžastiū. Vīrėškē serg aple 2–4 kartos tonkiau nekāp muotrėškas, ale XXI o. muotrėšku sergamoms mijokarda infarkto dėdie uotriau nekāp vīrėšku.
# Lapkristė 24

**Lapkristė 24** dėina īr 328 metu dėina (kelamasēs metās - 329) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

## Smertės
# Alibaba Group

**Alibaba Group Holding Limited** (kėnėškā 阿里巴巴集团控股有限公司 = Ālǐbābā** Jítuán Kònggǔ Yǒuxiàn Gōngsī*) – dėdliausė Kėnėjės bėndruovė. Alibaba Group ī alektruonėniu paslaugu bėndruovė. Anuos ėkūries ī Jack Ma.

## Gropės stroktūra

* Alibaba.com – alektruonėnės prekības platpuorma;
* AliExpress – alektruonėnė kriautovė ožėine rėnkuoms;
* Taobao – internetėnė kriautovė Kėnėjės rėnkā;
* Tmall – internetėnė kriautovė Kėnėjės rėnkā;
* Alipay – muokėjėma sėstema.
# Muokīkla

Darbienu muokīkla
**Muokīkla** (onkstiau liob krūvuo vadīntėis – ėškala) īr švietėma istaiga, katruos pagrėndėnė veikla īr fuormalusės aba (ėr) nefuormalusės švėitėms. Ana īr pagrėndėnė dabartėnės Lietovuos švietėma sėstemas dalis.

Muokīkla skėrstuoma i šėtas dalis:

* Pradėnė – nūg 1 lėgė 4 klases
* Pagrindėnė – nūg 5 lėgė 10 klases
* Vėdorėnė – nūg 11 lėgė 12 klases.

Ba ton muokīklu da īr vėsuokiu naprėvaluomū muokīklu ėš katrū puopolērēusės īr mozėkas, spuorta, dailes ė t.t.
# Džainėzmos

**Džainėzmos** – vierėnė ė fėluosuopėnė sėstema, atsėradosi Indėjuo VI o. pr. Kr. Džainėstā tėk atgėmėma cėklo. Vėsa vieras sėstema grindama asketėzmo – smorta nenauduojėmo prīš juokius gīvus sotverėmus.
# Kanada

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Canada** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Kanadas vieleva | Kanadas gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Kanadas gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | prancūzu ė onglu |
|  |
| Suostėnė | Otava |
|  |
| Dėdliausis miests | Toronts |
|  |
| Valstībės vaduovā | Karuolis III Karalios
Meri Simon Generalgubernatuorė
Marks Kārnijs Premjiers  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   9 984 670 km² (2) 8,62% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   33 098 932 (36) 3,31 žm./km² (183) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2005 (progn.) 1 080,00 mlrd. $ (11) 32 900 $ (10) |
|  |
| Valiota | Kanadas duoleris ($) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC -3,5 iki -8 taikuoma ne vėsor |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta | nu Jongtėnės Karalīstės 1867 m. lėipas 1 |
|  |
| Interneta kuods | .ca |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 1 |

**Kanada** (onglėškā ė prancūzėškā *Canada*) īr valstībė Šiaurės Amerėkuo. Tor robežio so JAV pėitūs ė vakarūs. Tēpuogė so Atlanta ondėnīno ritūs, Ramioujo ondėnīno vakarūs ė Arktėis ondėnīno šiaurie.

## Puolitėnė sėstema

Kanada faktėškā valda Jongtėnės Karalīstės karalios, anuo skėrams gubernatuorios ėr ministros pėrmėninks, katros ėšrenkams renkont Kanadas parlamenta.

## Administracėnis soskėrstīms

Kanada padalėnta i 10 provincėju ė 3 terituorėjės.

Provincėjės (tonkiau gīvenamė regėjuonā pėitūs, katrėi tor daugiau teisiu nego terituorėjės):

* Alberta
* Brėtu Kolumbėjė
* Kvebeks
* Niufanlends ė Labradors
* Manitoba
* Naus Brunsviks
* Naujojė Škotėjė
* Ontarėjos
* Princa Edvarda sala
* Saskačevans

Terituorėjės (retā gīvenamė šiaurėnē regijuonā, katrėi tor mažiau tėisiū nego provincėjes):

* Jukons
* Nunavuts
* Šeuris vakaru teritourėjė

## Demuograpėjė

Pėrmė̄jē Kanadas gīventuojē bova eskimā (inuitā).

2001 metu duomenim Kanaduo daugiausē gīven kanadėitē (39,2%), onglā (20%) ė prancūzā (15,75%). Šalie tēpuogė īr daug škuotu, airiu, italu, okrainėitiu ė kt.

## Kalbas

Kanaduo īr dvė valdėškė kalbė – prancūzu ėr onglu. 1969 m. lėipas 7 d. patvėrtėnos valdėšku kalbū akta prancūzu kalba bova solīgėnta so onglu vėsuom puovīzom, tas padiejė Kanadā palėktė stėprē dvėju kalbu valstībė.

Prancūzu ėr onglu kalbė tor vėiniouda līgė federalėnėm tėismė, parlamėntė ė vėsūs federalėniūs instėtocėjūs.

## Akuonuomėka

Kanada priskėrama pri baguotiausiu Svieta valstībiu. Ta īr liousuos rėnkas akuonuomėkas valstībė. Tor dėdli BVP, tėnkontė žmougou, aukšta žmuogaus suocēlėnės raiduos indeksa.
# Cėdabros

| **Cėdabros** |
| --- |
|  |
|  |
| **Periuodėnė gropė** | Metals |
| **Atuoma nomeris** | 47 |
| **Atuomėnė masė** | 107,8683 g/mol |
| **Tonkoms** | 10,49 g/cm³ |
| **Virėma temperatūra** | 2435 C |
| **Līdėmuosė temperatūra** | 1234,93 C |

Cėdabra gabals
**Cėdabros** īr tauros metals. Mendeliejeva perėjuodėnē lentelē skaitlioujams 47 nomerio ė žīmims kuodo **Ag** (nū luot. *Argentum*). Tas īr mėnkšts ė lonkstos metals bat tropoti kėitesnis ož auksa.
# XVII omžios

**Sepėnioulėks mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1601 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1700 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **2 tūkstontmetis** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XVI omžios - **XVII omžios** - XVIII omžios
# XII omžios

**Dvīlėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1101 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1200 metu groudė 31 dėina.

## Notėkėmā

Vėlnios pėrma lėika pamėnavuots rašītinius šalteniūs.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **2 tūkstontmetis** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XI omžios - **XII omžios** - XIII omžios
# Anduora (miests)

Anduora|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 24 042 (gīvėntuoju sorašīms, 2023)  |
| Ikūrėma metā | 9 century  |
| Mers | Olalla Losada Seguin  |
| Čiesa jousta | UTC+2, UTC+1 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Anduora |
| Pluotībė | 30 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 1 022  |
| Ondenė telkėnē | Valira |
| Koordėnatės | 42.5072°N 1.5222°E  |
| Pašta kods | AD500  |
| AD-07  |
| Дәүләт башлыгы исеме | cònsol major  |
| Pennaeth y wladwriaeth | Sergi Gonzalez  |
| Mers | Olalla Losada Seguin  |
|  |

**Anduora** (Šabluons:Ca) īr Anduoras suostėnė. Anuo gīven 23 tūkst. gīventuoju.

## Nūruodas

* Anduoras miesta tarība Šabluons:Ca icon
# Puopėžios

Dabartėnis puopėžios Prancėškos
**Puopėžios** vuo **puopīžios** īr Ruomas katalėku bažninčės vaduovs, laikuoms Šv. Petra ipiedėniu. Ons tēpuogė īr ė Vatikana valduovs. Puopėžios īr ėšrenkams ėš kardėnuolu būrė. Ėš vėsa īr bovė 266 popėžē.