Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kalns

Ararata kalns
Vaizdā nu Medviegalė, aukštiausė Žemaitėjės kalna, katros nėikāp nabūtom laikuoms kalno vagol svieta klasifėkacėjė.
**Kalns** īr aukšta žemės vėita, paprastā aukštesnė nekāp kalnalis (kalva). Lietovuo tsd, kas īr laikuoma kalnās svieta līgio, nie, da mėzernesnė anėi Žemaitėjuo. Žemaitėjės aukštiausis poškis ī Medviegalė kalns, Lietovuo ī Aukštuos (293,84 m) ė Jouzapėnės kalns (293,6 m), vuo svietė - Everests (8848 m). Patiuo Saulės sėstemuo aukštiausis *Olympus Mons* (aukštoms - 27 km), stūksons Marsa planetuo.
# Siera Leuonė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Republic of Sierra Leone** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Siera Leuonės vieleva | Siera Leuonės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Siera Leuonės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | onglu |
|  |
| Suostėnė | Fritauns |
|  |
| Dėdliausis miests | Fritauns |
|  |
| Valstībės vaduovā | Julius Maada Bio prėzidents
Mohamed Juldeh Jalloh viceprėzidents  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   71 740 km² (116) 1,0% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   6 005 250 (101) 83,71 žm./km² (83) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 5,38 mlrd. $ (151) 900 $ (181) |
|  |
| Valiota | Leuonė |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +0  |
|  |
| Naprīgolnoms  | nū JK 1961 m. balondė 27 d. |
|  |
| Interneta kuods | .sl |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +232 |

**Siera Leuonė** ī valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežioujas so Gvėniejė ė Liberėjė, tepuogė anā ėš vakarū skalaun Atlanta ondenīns.
# Liodvėks van Bethuovens

Liudvėks van Bethuovens
**Liodvėks van Bethuovens** (pakrėkštīts 1770 m. groudė 17 d., mėrė 1827 m. kuova 26 d.) bova vuokītiu klasėkėnės mozėkas kompuozėtuorios, žīmos terp klasicėzma ė ruomantėzma gadīniu. Ons pripažīstams kap vėins ėš dėdliausiu vėsū gadīniu kuompozėtuoriu.
# Kuondėterėjė

Saldomīnā
**Kuondėterėjė** - sokrėnē ė mėltėnē saldomīnā. Glabnuosės žalēvas nauduonamas kuondėterėjuo īr mėltā (kvėitē, mažiau kokorūzā, rīžē, avėžas, kt.), sokros, medos, vaisē ė ougas, pėins ė grėitėnielė, rėibalā, kiaušē, mėilės, krakmuols, kakava, rėišotā, jiedėnės rogštīs, standėklē, kvapės medegas ė aruomatėnē prėidā, jiediu dažėklē ė kepėma mėltelē.
# Muohands Gandi

**Muohands Karamčands Gandis** (*Mohandas Karamchand Gandhi*, 1869 m. spalė 2 d. Puorbandarė – 1948 m. spalė 30 d. Deli) – Indėjės tautėne ėšsėvadavėma jodiejėma līderės, nesmortėne paseprīšėnėma puolėtėnės taktėkas pradėnėnks. Palaiduots Ponuo, Aga Chana rūmūs.
# Vanuatu

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Ripablik blong VanuatuRépublique du VanuatuRepublic of Vanuatu** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vanuatu vieleva | Vanuatu gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Vanuatu gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | bislama, prancūzu, onglu |
|  |
| Suostėnė | Port Vila |
|  |
| Dėdliausis miests | Port Vila |
|  |
| Valstībės vaduovā | Nikenike Vurobaravu Prėzidėnts
Jotham Napat Premjėrs  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   12 200 km² (155)  ?% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   208 869 (171) 17,12 žm./km² (156) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2003 (progn.) 0,27 mlrd. $ (185) 2 900 $ (129) |
|  |
| Valiota | Vatu |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +11 - |
|  |
| Naprīgolnoms  | nū Prancūzėjės ėr JK 1980 m. lėipas 30 d. |
|  |
| Interneta kuods | .vu |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +678 |

**Vanuatu** aba **Vanuatu Respoblėka** (onglėškā: *Republic of Vanuatu*, prancūzėškā *République du Vanuatu*) ī valstībė Okeanėjuo, Melanezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Naujūju Hebrėdu salīna.
# Rigvėda

Rigvėda
**Rigvėda** (skr. ऋग्वेद = *ṛgveda*) īr senuobės arėju švėntas dainės, prėgolōs prī Vėdu – švėntū tekstu rėnkėnė. Ana īr sokorta senuobėnio sanskrėta atmaino – vėdu kalba.

Tėkslē nie žėnuoma, kūmet Rigvėda galiejė būtom padėrbta – mėslījama, būktās XVI–X o. pr. Kr. m., a patės senuobėškuosės dainės mažo II tūkstontmetė pr. Kr. m. pradiuo. Tas galiejė būtė dā prīš ton, kāp arėjē atkaka Indėjuō.

Īr vierījama, ka Rigvėda ėš dievū nugirda septīnė ėšmintē (septīnė rišē), vuo Vėdas sogoldė konėgs Vjasa. Par omžiū omžius Rigvėda bova ėšmuokstama mintėnā ė paskuo ėšgoldama muokėniam. Anon klausītė ė muokītės liuob galietė tėktās pabažnūs žmuonis – brahmanā. Tėktās XIX o. Rigvėda ožrašė europėitē. Tas anėm bova dėdlis atradėms, nas tas īr vėins seniausiu tekstu indoeuropėitiu kalba.

Rigvėduo sogol 1028 alduojėmā, katrėi ėšdalītė pu 10 ratu (mandalu).

Tūs alduojėmūs tonkiausė kvėitamė vairūs dievā: Agnis, Indra, Soma, Mitra, Varuna, Ušasė, do Ašvėno, Savėtars, Višnos, Rudra, Pūšans, Brihaspatis, Djausos, Prithivī, Sūrja, Vajos, Apā, Pardžanjė, Vač, Marutā, Sarasvatė ė kėtė. Anū klūkiama torta, švėisoma, jieguos, gerū vīru, pėina ė medaus. Rokounama, kāp Indra nugalbėjė dėdli šlioža Vritra, katros bova oždaris ondenis.

## Nūruodas

* Rigvėdas garsa īrašā
* Mairuonė pargoldīmā
* T. Jelizarenkuovas pargoldīms
* Vėsa Rigvėda sanskrėtėškā
# Himalajē

Hėmalajē
**Hėmalajē** īr kalnū grandėnė Azėjuo, skėrontė Indėjės sobkuontėnėntā nu Tėbėta plīnaukštės.

Hėmalaju kalnū sėstema īr aukščiausia planetuo so 14 aukščiausiu vėršokalniu svietė, iskaitont ė Everesta kalna.

Hėmalajē ešsėplietė par penkias valstībes – Pakėstana, Indėjė, Kėnėjė, Butana ė Nepala. Hėmalajūs prasėded keles mėlžėnėškas opės – Inds , Gangs, Bramaputra, Jangdzė, Ajejarvadis.
# Viskonsėns

Valstėjės padietės
**Viskonsėns** (onglėškā: *Wisconsin*) īr valstėjė JAV šiaurie, pri Kanadas robežiaus. Suostėnė īr Madisons a dėdliausis miests Milvuokis.
# Huondūrs

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **República de Honduras** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Huondūra vieleva | Huondūra gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Huondūra gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | ėspanu |
|  |
| Suostėnė | Tegusigalpa |
|  |
| Dėdliausis miests | Tegusigalpa |
|  |
| Valstībės vaduovā | Nasry AsfuraPrėzidėnts |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   112 777 km² (100) 0,18 |
|  |
| Gīventuoju  - 2025 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   11 005 850 (87) 97,6 žm./km² (103) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 22,13 mlrd. $ (107) 3 000 $ (126) |
|  |
| Valiota | Lempira (HNL) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC -6 netaikuom |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbt Prėpažint | nuo Ėspanėjės 1821 siejė 15 1823 |
|  |
| Interneta kuods | .hn |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 504 |

**Huondūrs** o **Huondūra respoblėka** (ispanėškā *República de Honduras*) īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Karėbu jūras ėr Ramiojė vuondenīna. Robėžioujas so Gvatemala, Salvaduoru ėr Nikaragva.
# Pruotestantėzmos

Martīns Liuteris - vėins Pruotestantizma pradininkū
**Protestantizmos** - Krėkščiuonībes krīptes, katruos atsirada pu Refuormacėjės XVI o. ė vėliau atsiradoses anū atšakas. Dėltuo protestantizmos dažnā siejams su tokēs Refuormacėjės veikiejēs kāp M. Liuteris a J. Kalvins.

Termėns *protestantā* atsirada 1529 metās, kumet dales M. Liutere šalininkū Vuokėtėjės Špiejere miestė pareiškė protest dėl nutarėma rėbuotė liuteruonībes plėtėm.

## Šakas

Svietė egzistoun dešimtis tokstončiū protestantizma judiejėmū. Pagrėndėnē ėš anū:

* Evangelikā
* Baptistā
* Kalvinistā (arba kalvinā)
* Liuteruonā
* Metuodistā
* Purituonā