Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Juons Paulios II

Juons Paulios II
**Johannes Paulus II** (**Jonas Paulius II**; tėkros vards **Karol Józef Wojtyła**; 1920 m. gegožė 18–2005 m. balondė 2) – 264-asis puopīžios, katalėku bažninčės vaduovs. Ėšrėikts puopīžiom 1978 m. spalė 16 d. Ons bova pėrms ne itals puopīžios per 455 metus. Tēpuogė - vėsėškā pėrms slavėška kėlėma puopīžios. Muokiejė daug kalbū.

## Biografėjė

Karuolis Jozefs Voitīla (Karol Józef Wojtyła) gėmė 1920 m. gegožė 18 dėina Vadovėcū miestė (Lėnkėjė) ėr bova ontros bovosė Lėnkėjės karioumenės seržanta ėr ėš Lietovuos kėlosės anuo žmuonuos sūnos.

Juons Paulios II puopīžiava gan ėlgā – no 1978 m. ligė 2005 m. (zars 27 metus). Kāp puopīžou tas īr dėdlē ėlgā, bo ož anou suostė ėlgiau pavīka ėšbūtė tėk Pijuo IX (zars 31 metus) ėr patiam pėrmam puopīžiou Šventajam Petrou (īr duomėnū, ka ons puopiežiava 34 a net 37 metus).

Puopīžios aplonkė daug šaliū, tamė tarpė ė Lietova.

Pasėmėrė 2005 m. balondė 2 dėina.

2014 m. balondė 27 d., karto so puopīžiom Jonu XXIII paskėlbts švėnto.
# Džuordžos Maiklos

Džuordžos Maiklos 2006 metās
**Džuordžos Maiklos** (onglėškā: *George Michael*, tėkros vards: Džruordžos Kėrėjatis Panajuotis, 1963–2016 m. groudė 25 d.) bova grāku kėlėma, Onglėjės puop mozėkas dainios ė mozėkonts.

## Dėskuograpėjė

### Stodėjėnē albomā

* 1987 *„Faith“*
* 1990 *„Listen Without Prejudice, Vol. 1“*
* 1996 *„Older“*
* 1999 *„Songs From The Last Centurī“*
* 2004 *„Patience“*
* 2014 *„Sīmphonica“*

### Kuompėlēcėnē albomā

* 1998 *„Ladies And Gentlemen: The Best Of George Michael“*
* 2006 *„25“*

### Gīva garsa albomā

* 1993 *„Five Live EP“* (So gropė Queen)

### Kuoncertėnē torā

* Faith World Tour (1988–89)
* Cover to Cover (1991)
* 25 Live (2006–08)
* George Michael Live in Australia (2010)
* Sīmphonica Tour (2011–12)
# Oudega

Arkliu oudegas
**Oudega** ī nug kūna atsėkėšė̄s stoumenė pratēsėms, padėrbts ėš stoumenė kaulaliu. Oudega tor daugoms stoumenėniu gīviu. Paukštēms oudega paded skirstė, žovims, ondens žėndouliams - plauktė, kāp katrėms gīviams - tėisē biegtė. Karvės, arklē so oudega baid bimbalus. Daugomā bezdiuoniu oudega pagelbie karstītėis pu medius.
# Tėlpts

Ėlgiausės tėlts svietė Akashi-Kaikyō tėlts Japuonėjuo.
**Tėlpts** – statėnīs, jongontis kelia per esontia ope, kanala, tarpekli ė pan.

Tėlpts, esontis vėršom kele aba gelžkele vadėnams viadoko.
# Atienā

Atienā|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 643 452 (2021, resident population of Greece, 2021 Greek census)  |
| Ikūrėma metā | c. 7 millennium BC  |
| Mers | Haris Doukas  |
| Čiesa jousta | Rītū Euruopas čiesos |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Graikėjė |
| Pluotībė | 39 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 74  |
| Koordėnatės | 37.9842°N 23.7281°E  |
| Pašta kods | 104 00–106 99, 111 00–118 99, 121 00–124 99  |
| Telepuona kods | 210  |
| Mers | Haris Doukas  |
|  |

**Atienā** (graikėškā: *Αθήνα*) ī Graikėjes suostėnė i dėdliausis miests. Atienū vards kėlės nuog graikū dėivės Atienės. Atienūs gėmė pėrmuojė demokratėjė, Olimpėnės žaidīnės i pėliuosopėjė. Dabā Atienus gīven 770 tūkst. gīventuojū, so priemėstēs – aplė 4 mln.

Miests ėšsėdiestės ont dėdžiausiuo Atikas ligumuo so Ilisas ė Kefisas opėm. Ėš trijū posiu miesta sop kalnā. Ėš ketvėrtuos posįs pri miesta veras jūra, Sarona īlonkė.

Atienā īr seniausis miests Europuo, katros sava istuorėjė skaitlioun dar nu neolita, prīš 7500 metū nu šėndėinuos. 1896 ė 2004 metās Atienūs notėka šiolaikėnes uolėmpėnes žaidīnės.

Atienūs vīka pėrmuoses muodernes uolėmpėnės žaidīnės 1896 m. ė 2004 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
# Torkėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Türkiye Cumhuriyeti |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Turkėjės vieleva | Turkėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Turkėjės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | turku |
|  |
| Suostėnė | Ankara |
|  |
| Dėdliausis miests | Stambols |
|  |
| Valstībės vaduovā | Recep Tayyip Erdoğan Prėzidėnts
Fuat Oktay Viceprezidėnts  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   780 580 km² (36) 1,3% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 liepa (progn.)  - Tonkoms |   70 413 958 (17) 90,21 žm./km² (80) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 627,20 mlrd. $ (17) 8 900 $ (68) |
|  |
| Valiota | Turkėjės lira |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC+2 - |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažinta |   1281   |
|  |
| Interneta kuods | .tr |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 90 |

**Torkėjė** (Torkėškā: Türkiye) īr valstībė Vakarū Euruopas, šalėp Vėdoržemė ė Jouduosės jūras. Robežiounas so Grozėjė, Armienėjė, Azrbaidžiano, Irano, Irako, Sėrėjė, Graikėjė ė Bulgarėjė.

## Geuograpėjė

97 % Torkėjės īr Azėjuo, vuo palėkė 3 pruoc. īr Euruopuo. Azėjėnės šalėis šmuots vadėnams Anatuolėjė.

## Galėrėjė

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# Ruomas Katalėku Bažnīčė

Šventuoje Petra statola
**Ruomas Katalėku Bažnīčė** aba **Katalėku Bažnīčė** - dėdliausė vagol tėkentiuju skaitlio krėkštiuoniu bažnīčė svietė. Vagol *Statistical Yearbook of the Church*, tai bažnīčē 2004 m. pabėnguo prėklausė 1 098 366 000 žmuoniū ėš bendra, JTO pateikta, 6 388 500 000 svieta gīventuoju. Tai dėdliausė svieta vėinėnga uorganėzacėjė torėntė viera. Bažnīčē aduovau puopīžios, Ruomas vīskops, katro nūdėinuo Benedėkts XVI īr.

## Žīmas
# Aviacėjė

Aviacėjė (nu luotīnėškā: *avis*) – skraidīms nauduojontėis uorlaivēs (lėktovās, sraigtasparnēs, sklondītovās, aeruostatās) ė veikluos srėtis, apėmontė tuokiū prīmuoniu pruojektavėma, kuonstravėma, gamība, skraidīmą. Aviacėjė tēp pat kartās vadėnamė uora laivīnā.

Aviacėjė īr skėrstuoma i karėne, spuortėne ė cėvėlėne, tēpuogė kartās ėšskėrama robežious apsauguos, puolėcėjės aviacėjė.
# Spalė 9

**Spalė 9** dėina īr 282 metu dėina (kelamasēs metās - 283) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Švėntama **Pasaulėne pašta dėina**.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

* 2006 m. ape 4:30 a. (Lietovuos laiko) - Šiaures Koreja šalėis šiaurie, vėinuo ėš šachtu, sosprogdėna pėromoji sava gamības brandolėne ožtaisa.

## Gėmėma dėinas

## Smertės
# Šveicarėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Schweizerische EidgenossenschaftConfédération suisseConfederazione SvizzeraConfederaziun svizraConfoederatio Helvetica** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Šveicarėjės vieleva | Šveicarėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Šveicarėjės gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | vuokītiu, prancūzu, italu, retoruomanu |
|  |
| Suostėnė | Berns |
|  |
| Dėdliausis miests | Ciūrėchs |
|  |
| Valstībės vaduovā | Šabluons:Valdžia0 |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   41 290 km² (132) 3,7% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   7 523 934 (93) 182,22 žm./km² (42) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 252,90 mlrd. $ (37) 33 600 $ (13) |
|  |
| Valiota | Šveicarėjės franks, CHF |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC+1 - |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažėnta | Miestu aljansos 1291 m. rogpjūtė 1 1648 spalė 24 |
|  |
| Interneta kuods | .ch |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +41 |

**Šveicarėjė**, arba **Šveicarėjės kuonfederacėjė** (luot. *Confœderatio Helvetica*, tarptautėnės kuods **CH**) – nedėdlė valstībė Vėdorė Euruopuo. Ana sop Vuokītėjė, Prancūzėjė, Italėjė, Austrėjė, Lichtenšteins. Šveicarėjė īr žīmė sava puolitėniu ė karėniu neutralitėtu.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |