Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1918

**1918** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.

## Nutėkėmā Žemaitėjė

* 1918 m. Žėdėkūs atidarīta legali lietovėška muokīkla

## Nutėkėmā Lietuvuo

* 1918 m. vasarė 16 d. Lietuvuos Tarība pasėrašė Lietuvuos Neprėklausomībes akt.

## Nutėkėmā Svieti
# Kuongs

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **République du Congo** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Kuonga vieleva | Kuonga gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Kuonga gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | prancūzu |
|  |
| Suostėnė | Brazavilis |
|  |
| Dėdliausis miests | Brazavėlis |
|  |
| Valstībės vaduovā | *Denis Sassou-Nguesso*Prėzidents |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   342 000 km² (62) 0,15% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   3 702 314 (124) 10,83 žm./km² (171) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 4,95 mlrd. $ (155) 1 300 $ (167) |
|  |
| Valiota | CFA franks (XAF) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 nėra |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažinta | nū Prancūzėjės 1960 m. rogpjūtė 15 d.   |
|  |
| Interneta kuods | .cg |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 242 |

**Kuongs** ī valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Kuonga DR, CAR, Gabuono, Kamerūno, Anguola; tepuogė ana vakarūs skalaun Atlanta ondenīns.
# Refuormacėjė

**Refuormacėjė** (luotīnėškā: *reformatio* – pertvarkymas) - vierėnis sājūdis XV-XVII o. Euruopuo, sėikės refuormoutė Ruomas katalėkībės duoktrėna, kolta, bažninčė. Refuormacėjės pradėnėnko laikuoms Jans Hosos, 1415 m. lėipas 6 d. sodegėnts Kuonstancuo. Anuo veikla padiejė pamatos Martīna Liotere muokīmou pu šėmta metu. Refuormacėjės pradžia laikuomė 1517 metā, kada Martīns Lioteris Vitenbergė paskelb sava garsias 95 tezės, prėkalės anas pri bažninčės doru.

Refuormacėjė davė pradžia pruotestantėzmou ė krėkštiuonībės atšakuoms.
# Anguola

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **República de Angola** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Anguolas vieleva | Anguolas gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Anguolas gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | portugalu |
|  |
| Suostėnė | Luanda |
|  |
| Dėdliausis miests | Luanda |
|  |
| Valstībės vaduovā | *Joao Lourenço*Prėzidėnts |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   1 246 700 km² (22) - |
|  |
| Gīventuoju  - 2014 lėipa  - Tonkoms |   25 789 024 (50) 20,69 žm./km² (199) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (pruogn.) 51,95 mlrd. $ (77) 4 300 $ (113) |
|  |
| Valiota | Kvanza |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 netaikomas |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta | nū Portugalėjės 1975 lapkristė 11 |
|  |
| Interneta kuods | .ao |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 244 |

**Angola** īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežioujas so Namibėjė, Konga DR, Kongo, Zambėjė tēpuopgi skaloun Atlanta ondenīns.
# 1853

**1853** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti

* **Kuova 30 d.** - gėmė Vincents van Gogs, katras bova tapītuos ėr grafėks.
# Benedikts Spinuoza

Spinuoza
**Benedikts Spinuoza** (luotīnėškā: *Benedictus de Spinoza*, tėkros vards **Baruks Spinoza**, 1632 m. lapkristė 24 d. – 1677 m. vasarė 21 d.) bova vėins glabnū Apšvėituos fėluosuopu, pruota vieras pagrėndies panteėsts. Spinuozas idiejėms dėdli duovi palėka Renė Dekarts. Bova gėmės Olandėjės žīdu šeimīnuo. Patsā Spinuoza daug prisidiejė pri panteėzma idiejės vīstīma Vakarū fėluosuopėjuo, anuo mėslėjėms palėka duovi Albertou Einšteina, Izaaka Singerė pasauliejautā, ikviepė gėliuosės ekoluogėjės kostiejėma.
# Covid-19 pandemėjė

Sergontiu žmuoniū paplėtėms Svietė Kuoruonas virosa pandemėjės (tou čiesio da epėdemėjės) pradžiuo
**Kuoruonas virosa pandemėjė**, da vadėnama **Covid-19 pandemėjė** īr 2019-nCoV virosa epidemėjė, katra prasėdiejė Ūhana miestė, Kėnėjuo, 2019 m. patiuo pabėnguo ė 2020 m. pradiuo ėšplėta vėsuo Kėnėjuo, vuo 2021 m. - mažne kuožnuo valstībie. Ligšiuol aple ožsėkrietosios Kuoronas viroso pranešės nie tėk Turkmienistans. Paskiausė šalės, katruo palėka ožfėksoutė pėrmė viroso ožsėkrietė žmuonis - Tuvalu (2022 m. gegožės 20 d.). Smertės ėštīnk aple 1,02% sergontiu, smertėngoms pandemėjės pradiuo bova geruokā aukštėsnis, vuo tonkiausē mėršt vīresnė omžiaus ė slabnė žmuonis. 2021-2022 m. pandemėjė miegėnama sotorietė vakcėnuom, ale basivīstantiūsė šalīsė vakcėnoutu skaitlē palėikt žemė. 2023 m. lėipas 30 d. doumenim, kuoruona bova sosėrgta 768 559 963 sīkius, mėrė mažne 7 mln. žmuoniū (mėslėjama, ka so neožfėksoutam smertėm tas būtom 28 mln.) Ta pandemėjė skaituoma pėnkta palē smertiu skaitlio pandemėjė.

Euruopuo dėdlē nūg pandemėjės nukentiejė Bolgarėjė, Buosniejė ė Hercogovėna ė Vengrėjė, katrūs mėrė dėdliausis skaitlios žmuoniu šėmtou tūkstontiu gīvėntuoju, vuo svietė — Peru (2023 m. lėipas 30 d. doumenėm). Palē vėsū smertiu skaitlio nu tuos lėgas daugiausē gīvėntuoju prarada JAV ė Brazilėjė.

## Žemaitėjuo ė Lietovuo

Žemaitėjuo ė ton patiu vėsuo Lietovuo epidemėjė grēta ėšplėta par 2020 m. kuova mienesė.

2020 m. vasarė 26 d. diel kuoruonavirosa griesmėngoma Lietovuos vīriausnībė valstībie paskelbė ekstremalė sėtoacėjė. Pėrmas kuoruonas virosa nutėkėms Lietovuo bova ožtvėrtīnts 2020 m. vasarė 28 d. Kuova 16 d. nūg 00.00 ad. Lietovuo paskelbts karantėns, kuova 26 d. pratēsts lėgė balondė 13 d.

Kuova 20 d. naktėis meto Lietovuo, Okmergie, nūg COVID-19 mėrė pėrms asmou. 2023 m. lėipas 30 d. doumenėm, Lietovuo nu pandemėjes pradiuos pasėmėrė vėrš 9690 žmuoniū.

## Šaltenē
# Ruanda

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Repubulika y'u RwandaRepublique RwandaiseRepublic of Rwanda** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Ruandas vieleva | Ruandas gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Ruandas gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | kirundi, prancūzu, onglu |
|  |
| Suostėnė | Kigalis |
|  |
| Dėdliausis miests | Kigalis |
|  |
| Valstībės vaduovā | Paul Kagame prėzidents
Justin Nsengiyumva mėnėstros pėrmėninks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   26 798 km² (144) 6,3% |
|  |
| Gīventuoju  - 2024 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   13 623 302 (76) 517 žm./km² (22) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 13,54 mlrd. $ (130) 1 600 $ (159) |
|  |
| Valiota | Ruandas franks (RWF) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | EET (UTC+2) UTC+2 |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta Pripažinta | (nū Belgėjės) (1962 m. lėipas 1)  |
|  |
| Interneta kuods | .rw |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +250 |

**Ruanda** ī nadėdlė valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Uganda, Burundio, Kuonga DR, Tanzanėjė.

Šalės pagarsiejė 1994 metās, kap tenās vīka cėvėlėnė vaina, par katra nūžodīta par 1,3 mln. gīventuoju.
# Aleksandros Poškėns

A. Poškėna puortrets, notapīts V. Truopėnėna
**Aleksandros Sergėjevėčė Poškėns** (rosėškā: *Алекса́ндр Серге́евич Пу́шкин*; 1799 m. bėrželė 6 d. - 1837 m. vasarė 10 d.) - rosu ruomantėzma puoets ė rašītuos, laikuoms geriausio rosu puoeto.
# Dėktatūra

**Diktatūra** īr nerėbuota asmens (čiesās – gropės asmenū) valdė, katruos nerėbuo juokė īstatėmā, kuonstėtocėjė o kėtās vėsuomenėnēs o puolitėnēs faktuorēs. Dėktatūra paprastā būn pagrīsta jiega ė ėšreišk vėišpataujontės klasės interesos. Dėktatūra vagol represīvoma laipsni īr skėrstuoma i autuorėtarėzma ė tuotalėtarėzma.
# Karls Frīdrėks Gausos

**Karls Frīdrėchs Gausos** (vuokīškā: *Johann Carl Friedrich Gauß*, 1777 – 1855) – vuokītiu matematėks, fizėks, muokslėnėnks, pasėžīmiejės daugeli srėtiu.
# Apartheids

Ožrašos, katram parašīta, ka „maudītėis gal tėktās baltė̄jė“
**Apartheids** (afrėkanėškā *apartheid* – atskėrs gīvenėms) – Pėitū Afrėkas Respoblėkas baltūju vīriausībės 1948–1990 metās vīkdėta rasėnės segregacėjės puolitėka.
# Abu Dabis

Abu Dabis|  |
| Žmuoniū skaitlios | 1 570 000 (2023)  |
| Mers | Mohammed Bin Zayed Al Nahyan  |
| Čiesa jousta | UTC+4 |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Jongtėnē Arabu Emīratā |
| Pluotībė | 972 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 14  |
| Ondenė telkėnē | Persijos įlanka |
| Koordėnatės | 24.4511°N 54.3969°E  |
| Telepuona kods | 00971  |
| Mers | Mohammed Bin Zayed Al Nahyan  |
|  |

**Abo Dabis** (arabėškā أبوظب) īr Jongtėniu Arabū Emīratu suostėnė. Anuo gīven 603 tūkst. žmuoniu.
# Zambėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Republic of Zambia** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Zambėjės vieleva | Zambėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Zambėjės gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | onglu |
|  |
| Suostėnė | Losaka |
|  |
| Dėdliausis miests | Losaka |
|  |
| Valstībės vaduovā | Hakainde Hichilemaprezėdėnts |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   752 614 km² (38) 1 % |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   11 502 010 (71) 15,28 žm./km² (160) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 11,51 mlrd. $ (134) 1 000 $ (175) |
|  |
| Valiota | Zambėjės kvača (ZMK) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +2 UTC +2 |
|  |
| Naprīgolnoms Paskelbta | nu Onglėjės 1964 m. spalė 24 d. |
|  |
| Interneta kuods | .zm |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 260 |

**Zambėjė** ī valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežioujas so Tanzanėjė, Malavio, Mozambėko, Zėmbabvė, Botsvana, Namibėjė, Anguola ė Kuonga Demokratėnė Responlėka. Anuos suostėnė ė patsā dėdliausis miests īr Losaka.

## Istuorėjė

Zambėjuo nu sena gīven bantu gentis, katruos tenās sodarė nedėdlės valstībielės. XIX o. krašta ožvajavuojė Onglėjė. Zambėjė palėka Šiaurės Rodezėjės kuoluonėjė. Liousoma atkuovuojė 1964 m.

## Geuograpėjė

Zambėjuo vīraun savanu līgomas ė plīnaukštės. Šiaurėnė dalie stūksa kalnā, katrūs pilna naudingu ėškasenu. Svarbiausė opė īr Zambezė, katruo krint žīmosā Viktuorėjės kriuoklīs.

Suoda Zambėjuo