Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kaliedas

Kaliedu eglotė
**Kaliedas** (vuo *Švėntas Kaliedas*) - Jiezaus Krėstaus gėmėma švėntė. Kaliedas švėntamas groudė 25 dėinā. Šioulaikėniam pasaulie Kaliedas patāpa akuonuomėškā baisē svarbė švėntė, sosieta so duovėnū pėrkėmo ė anū duovėnuojėmo, Kaliedu Sėnelio ė pnš. So Kaliedom sosėjosės tēpuogė ivairės vėitėnės ė regijuonėnės tradicėjės, katruos geruokā skėrās nepaisont dėdlio amerėkėitėšku ė brėtėšku Kaliedu tradicėju ėšpopulērėnėma literatūruo, televizėjuo ė kėtuos žėniasklaidas prėimuonies.

## Krėkštiuonėškas Kaliedas

Krėstaus gėmėma istuorėjė daugiausē remas Mata ė Loka evangelėjuom. Palē tas evangelėjės Krėsto pagīmdė pana Marėjė Betliejou, kor ana su sava vīro Jūzapo bova laikėnā apsėstuojė. Pasekieju mėslėjėmo, Krėstaus gėmėms – ėšsėpėldiosės jodaėzma pranašīstės aplė mesėjo (pranaša). Onkstīvė̄jē krėkštiuonīs liuob švėstė vielesni Trėjū Karaliu dėina, vuo gėmėma data pradieta nustatinietė tiktā pu keliū šimtmetiu. Dabā laikuoma, ka Jiezos gėmė groudė 25 dėina, ale diel tėksliuos gėmėma datuos vėinėngas mėslės nie.

## Ligėkrėkštiuonėškas Kaliedas

Saulės sogrīžėma švėntės skvarmavuos atsėrados žemdėrbīstē ir gīvuolėninkīstē. Laukėma čiesa krėkštiuonībė sotapatėna so advento.
# Lelėjė

Balta lelėjė
**Lelėjė** aba lėlėjė (luotīnėškā: *Lilium*) ī lelėjėniu augalū (*Liliaceae*) šeimā, vėinskiltēm augalam muokslėškā prigolontė kvietka.

Tas ī daugiametis augals, katrou šaknės tuokis cėbolioks (bolbalė) ī. Lapā siauri, ba kuota, stombrē būn kėiti, statmeni. Žėidā dėdli, daili, vairiū spalvū.

Lietovuo lelėjės nug sena žuolėninku (daržaliu) kvietkas ī. Ta kvietka ciels daržalė poikoms ī, tūdie žmuonis nug sena liuob dainioutė aplė lelėjės, so anūm mieruotė panaliu dailībė. Da skaituoma, ka lelėjė ī patiuos Panas Marėjės švėnta kvietka.

Ba daržalė lelėju da būn ė laukėnė, katra sīkēs aug kor medies.
# Alžīrs

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **الجمهورية الجَزائرية الدموكراطية الشعبيةAl Jumhuriyah al Jaza'iriyah adDimuqratiyah ash Sha'biyah** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Alžīra vieleva | Alžīra gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Alžīra gimnos |

 |
|  |
| Valstībėnė kalba | Arabu |
|  |
| Suostėnė | Alžīrs (miests) |
|  |
| Dėdliausis miests | Alžīrs |
|  |
| Valstībės vaduovā | Abdelmadjid Tebboune (عبد المجيد تبون) Prezidėnts
Sifi Ghrieb (سيفي غريب) Mėnėstros pėrmėninks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   2 381 741 km² (11) 0% |
|  |
| Gīventuoju  - 2025 lėipa (pruogn.)  - Tonkoms |   46 400 000 (33) 19 žm./km² (166) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (pruogn.) 253,40 mlrd. $ (36) 7 700 $ (82) |
|  |
| Valiota | Alžīra dinars |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 netaikuoma |
|  |
| Naprīgolnoms Paskėlbta | nu Prancūzėjės 1962 lėipas 5 |
|  |
| Interneta kuods | .dz |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 213 |

**Alžīra Demuokratėnė Liaudėis Respoblėka** (الجمهورية الجَزائرية الدموكراطية الشعبية) - valstībė Afrėkas šiaurės vakarūs. Šalės tor robežio so Maroko, Mauritanėje, Malio, Nigerio, Libėje ė Tunėso, tēpuogė Vėdoržemė jūra. So Kuonga Demuokratėnė Respoblėka Alžīrs īr vėina dėdliausiu Afrėkas valstībiu.

Alžīrs prigol JTO, Arabu Līgas, Afrėkas Sājongas, Arabu Magreba sājongas, OPEC uorganėzacėjuom.

## Istuorėjė

Pėrmė prietelē Alžīra terituorėjuo gīvena da 10 000 m. pr. Kr.

## Geuograpėjė

Alžīrs - dėdliausė šalės Afrėkuo, tarp Arabu šaliū ė Vėdoržemė regijuona.

## Puolitėnė sėstema

Pasak Demuokratėjės indeksa, Alžīrė vīraun autuorėtarėnis režėms.

## Admėnėstracėnis skėrstīms

## Akuonuomėka

## Demuograpėjė

## Koltūra ė spuorts

## Nūruodas

Vīriausībės
* El Mouradia uofėcēlė Prezidėnta svetainė (prancūzu ė arabu k.)
* Naciuonalėnės Liaudėis Asamblėjės Parlamenta uofėcēlė svetainė
# Belgėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Royaume de BelgiqueKoninkrijk BelgiëKönigreich Belgien** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Belgėjės vieleva | Belgėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Belgėjės gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | prancūzu, olandu, vuokītiu |
|  |
| Suostėnė | Briuselis |
|  |
| Dėdliausis miests | Briuselis |
|  |
| Valstībės vaduovā | Philippe Karalios
Bart De Wever Mėnėstros pėrmėninks  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   30 528 km² (135) 6,20% |
|  |
| Gīventuoju  - 2006 lėipa (progn.)  - Tonkoms |   10 379 067 (75) 339,99 žm./km² (16) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2006 (progn.) 330,40 mlrd. $ (30) 31 800 $ (17) |
|  |
| Valiota | Eurs |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 UTC +2 |
|  |
| Naprīgolnoms Paskėlbta Pripažėnta | nu Nīderlandu 1830 1839 |
|  |
| Interneta kuods | .be |
|  |
| Šalėis tel. kuods | 32 |

**Belgėjės Karalīstė** (prancūzėškā *Belgique*, olandėškā *België*, vuokīškā: *Belgien*) – valstībė vakarū Euruopuo, torontė robežio so Nīderlandās, Vuokītėjė, Lioksemborgo ė Prancūzėje, šiaurės vakarūs valstībės krontus skalaun Šiaurės jūra ė Dovros (arbe Pa De Kalės) sāsiaurės.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

Belgėjė dalinama i trės adminėstracėnios regijuonos, katrėi soskėrstītė i 10 pruovincėju (skliaustūs admėnėstracėnē cėntrā):

Admėnėstracėnis soskėrstīms
* **Briuselė regijuons** (anamė vīraun olandu ė prancūzu kalbas; 980,000 gīventuoju):
* **Flandrėjė** (Briuselis), vīraun olandu kalba; 6 mln. gīventuoju
	+ Antverpena pruovincėjė (Antverpens)
	+ Flamandu Brabanta pruovincėjė (Leuvens)
	+ Limburga pruovincėjė (Haselts)
	+ Rītū Flandrėjės pruovincėjė (Gents)
	+ Vakarū Flandrėjės pruovincėjė (Briogė)
* **Valuonėjė** (Namiūrs), vīraun prancūzu kalba; 3,36 mln. gīventuoju
	+ Hena pruovincėjė (Monsas)
	+ Lioksemborga pruovincėjė (Arlons)
	+ Lježa pruovincėjė (Lježs)
	+ Namiūra pruovincėjė (Namiūrs)
	+ Valuonu Brabanta pruovincėjė (Vavros)

## Nūruodas

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |
# Bėrželė 24

**Bėrželė 24** dėina īr 175 metu dėina (kelamasēs metās - 176) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1986 m. – dainėnīnkė Vilija Matačiūnaitė.

## Smertės
# 2024 m. lėipas 8 d. Rosėjės atakas prīš Okraėna

Vākū evakuācėjė šalėp Okhmatdīt pū Rosėjės atakas
**2024 m. lėipas 8 d. Rosėjės atakas prīš Okraėna** bova 2024 m. lėipas 8 d. Rosėjės raketėnės atakas prīš Okraėnas cėvėlius žmuonis Okraėnas miestūs. Suostėnie Kijevė sobomardouta vākū lėguonėnė. Bova nožodīts šmuots vākū.

## Šaltenē
# Dipluomatėjė

Ger van Elk, *Symmetry of Diplomacy*, 1975 m., Groningera Muziejos.
**Dipluomatėjė** īr vėsoma prīmuoniu, katrū pagelba terptautėnės teisės subjekts (valstībė, terptautėnė organėzacėjė) īr atstuovaujams santīkiūs so kėtās subjektās. Dėpluomatā paprastā īr akredėtoujamė – naus pasiontėnīs aba ambasaduorios iteik sava vīriausībės skėriamūsios raštos valstībės, katrai ans īr skėrts, vīriausībē, tēp patvėrtėndams, ka gal vestė derības ėr atstuovautė sava šali.