# Vuokītėjė

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| **Bundesrepublik Deutschland** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vuokītėjės vieleva | Vuokītėjės gerbs |

 |
|

|  |
| --- |
| **Valstībėnis gimnos:** Vuokītėjės gimnos |

 |
|  |
|  |
| Valstībėnė kalba | Vuokītiu kalba |
|  |
| Suostėnė | Berlīns |
|  |
| Dėdliausis miests | Berlīns |
|  |
| Valstībės vaduovā | Frank-Walter Steinmeier Prezidėnts
Friedrich Merz Kancleris
Lars Klingbeil Vicekancleris  |
|  |
| Pluots  - Ėš vėsa  - % ondėns |   357 022 km² (61) 1,27% |
|  |
| Gīventuoju  - 2019 lėipa  - Tonkoms |   83 149 300 (19) 232 žm./km² (58) |
|  |
| BVP  - Ėš vėsa  - BVP gīvėntuojou | 2021 (progn.) 4 743,42 mlrd. $ (5) 57 080 $ (16) |
|  |
| Valiota | Eurs (€) |
|  |
| Čiesa zuona  - Vasaras čiesos | UTC +1 UTC +2 |
|  |
| Naprīgolnoms Ikūrėms Padalėnėms Sovėinėjėms | Verdunės taika (843) 1871 sausė 18 1949 gegožės 23 1990 spalė 3 |
|  |
| Interneta kuods | .de |
|  |
| Šalėis tel. kuods | +49 |

**Vuokītėjė** (vuokīškā: *Deutschland*) īr dėdliausė vagol prieteliu skaitliu valstībė Euruopuo, vėina ėš ES ikūrieju. Robežiounas šiaurie so Šiaurės jūra, Danėjė, Baltėjės jūra, rītūs so Lėnkėjė ė Čekėjė, pėitūs so Austrėjė ė Šveicarėjė, vuo vakarūs so Prancūzėjė, Lioksemborgo, Belgėjė ė Nīderlandās.

## Istuorėjė

Jau maždaug prīš 2500 metu dabartėnės Vuokītėjės terituorėjuo apsėgīvena germanā, pėitūs, Alpies' - retā, vuo i vakarūs nu anū - keltā. I o. pėitėnės žemės palėka ožkariautas ė ijongtas i Ruomas imperėjė. Par dėdliūji tautū kraustīmuosi (IV-VI o.) sosėkūrė Bavarėjės, Saksuonėjės, Tiūringėjės, Frankuonėjės ė kėtas gėnčiū hercuogīstės.

IX o. soėros Ruomas imperėjē, hercuogīstes iejė i Vuokītėjės karalīstė, katra zars pradiejė vadėntėis Teutuonu karalīstė. Lig pat XIX o. dabartėnės Vuokītėjės terituorėjuo gīvava šėmtā smolkiū karalīstiu ė kelės dešimtis liousū miestu.

XII-XIII o. Saksuonėjės konėgaikštē pradiejė Krīžiaus žīgius i cėntrėnė-rītū Euruopa prīš paguonis. Net do šimtmetio anėi miegėna pakrėkštītė Lietova, Žemaitėjė ė kėtas gretėmas valstībės, ale tas aniem tēp ė naimeig. Galiausē 1410 m. pu Žalgėrė kuovuos vuokītē galotėnā pralaimiejė.

1871 m. Vuokītėjė sosėvėinėjė Prūsėjės inicētīva (diutuo ėlga čiesa vastībė vadėnas ne Vuokītėjė, vuo Prūsėjė). XX o. pradiuo šalės palėka ontruojė svieta valstībė. Vuokītėjē rēkiejė naujū žaliavū ė naujuos rinkas, diutuo ana pradiejė Pėrma svieta vaina, katrū čīstā praluošė. Ale 1933 m. i valdė atejės Aduolfos Hitleris apėntās sokielė vaina ė ontra karta par posšimti metu Vuokītėjė bova sotrioškinta. 1945 m. vaina laimiejosiu valstībiu sprendėmo Vuokītėjė bova padalinta i 4 zuonas. JAV, Prancūzėjės ė Jongtėnės Karalīstės zonuos' 1949 m. bova ikorta Vuokītėjės Federacėnė Respoblėka, vuo TSRS zuonuo - Vuokītėjės Demuokratėnė Respoblėka. Praējos 40 metu, 1990 m., abėdvė Vuokītėjė sosėjongė.

## Akuonuomėka

Vuokītėjė īr vėina magtīngiausiu svieta pramuonėniu valstībiu, katra ožjem ontra vėita svieta prekībuo pu JAV. Nuors par Ontra svieta vaina daugoma pramuonės imuoniu ė bova sogriauta, nemažė naudėngūjū ėškasenu telkėnē, žmuoniū stuoraunoms ė JAV kapėtala investicėjės, dėdėlė indėlē i muoksla ė naujū teknoluogėju kūrėma šali veikē pakielė ėš šuonė. Ūkė plėtuotė skatėna ė gerė kelē, tonkos laivībā tėnkamu opiu ė kanalu tėnklos. Žemės ūkis Vuokītėjuo īr baisē aukšta līgė, ūkėninkā prigaun nuognē gerū rezoltatu.

Vakarū (VFR) ė Rītū Vuokītėjē (VDR) sosėjongos i vėina valstībė, šėik tėik somažiejė krašta dėrbinsėnas augėma tempā. Ė nuors VDR pėrmava tarp bovosiu socēlėstėniu šaliū, - ne tėik, ka prilīgtom VFR.

Svarbiausės Vuokītėjės kasības pramuonės šakas - rosvūjū ė kūlė ongliū, gėlžėis, neptas ė gomtėniu doju, cinka, švina, drosku gavības. Vuokītėjė ėšgaun tiktā 1% svieta naudingūjū ėškasenū, vuo sovartuo aplė 10%. Diutuo baisē daug anū ivežama ėš kėtū žemīnu.

Vuokītėjės pramuonė valda dėdlė̄jē gamības sosėvėinėjėmā, vadėnamė koncernās. Vuokītėjės kemėjės pramuonė sotelkta pri Reina - Reina-Rūra, Maina ė Manheima, Leipcigė ė Halie. Vuokītėjė ožjem pėrma vėita svietė vagol kai katrū kemėjės prėkiū dėrbinsėnas mastus. Anā tenk 20% kemėjės dėrbėniū ekspuorta. Ženuomė *BASF*, *Henkel*, *Bayer* koncernā, katrie gamėn liekarstas, plasmasės, dažus, kuškius, trašas ė kt.

Pu JAV ė Japuonėjės , Vuokītėjė ožjem tretė vėita svietė vagol padėrbamū lėngvūjū mašėnu kėiki. *Volkswagen*, *Werk*, *Adam Opel*, *Daimler-Benz*, *BMW*, *Ford-Werke* mašėnu dėrbīklās isėkūrosės daugelie Vuokītėjės miestu.

## Klėmats

Klėmats īr vėdotėniu platomū, pėitū krīptė laipsnėškā perēnontis ėš jūrėnė i žemīnėni. Žėimuos ė vasaras temperatūru skėrtomā šiaurie nie dėdėlė. Sausė vėdotėnė temperatūra šiaurės vakarūs aplė 1, šiaurės rītūs - -1, vuo pėitūs aplė 3 laipsnius. Tėktā Alpies ana nukrint lig -10, -11 laipsniu. Vuokītėjės žemomuo ė Reina slienie laukā žalioun ciela žėima. Snėiga danga, jēgo ė sosėdara, ta vakarūs' laikuos baisē trompā, vuo rītūs aplė puora nedieliu. Vėdorė Vuokītėjės kalnūs snėigs, nelīgo kuoks aukštoms, ėšsėlaika 3-5 mienesius.

Vasaras šėltiausė mienesė vėdotėnė temperatūa šiaurie būn aplė 15-18 laipsniu, vuo pėitūs - 18-20 laipsniu. kalnūs lėipas vėdotėnė mienėse temeperatūra - 14-16 laipsniu. Pėitū Vuokītėjės gėliūs, viejė neožpotamūs slieniūs lėipas temperatūras vėdorkis - daugiau kāp 20 laipsniū. Ė tėn gerā ėšaug šėloma miegstontės vīnougės ė tebuoka.

Krėtoliū ligumuo ėškrėnt 600-800 mm par metus, neaukštūs kalnūs - aplė 1000 mm, vuo Alpies - 1500-2000 mm. Krėtoliū maksėmoms būn vasaras laikė.

## Puolitėnė sėstema

Vuokītėjė federacėnė parlamentėnė demokratėnė respoblėka īr. Daba vēkontė Vuokītėjės konstitucėjė bova prijėmta 1949 m. Valstībės vaduovs federacėjės prezidėnts (Bundesprezidėnts) īr ė anou 5 metu kadencėjē renk ėšvėin Bundestags ė Bundesrats. Prezidėnta fonkcėjės īr labiau sėmbuolėnės - reprezentavėma ė tarpėnėnkavėma. Prezidėnts nagal vetoutė istatīmu. Da prezidėnts skėr kai katrus valstībės tarnautuojus - ambasaduorius, kuonsulus.

Istatīmu leidamuojė valdžė – Bundestags (anou renk tėisiuogē) ė federalėnėms žemėms atstuovaujons Bundesrats. Bundestags renkams 4 metams slapto, līgio, tėisiuogėniu, proporcėniu balsavėmu. Bundestaga 2021-2025 m. sodar 735 atstuovā. Dėdliausės partėjės – suocēldemuokratā (SPD), krėkdemā (CDU/CSU) ė Vuokītėjės žalė̄jė. Vīriausībē vaduovaun federalėnis kancleris (Bundeskancleris), katrou renk parlaments.

## Soskėrstīms

Vuokītėjė īr federacėjė, sodarīta ėš 16 žemiu vuokīškā: *Länder*. Kuožna žemė tor sava konstitucėjė, daugelie rēkalū tvarkuos savaronkėškā.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Žemė | Suostėnė | Pluotībė (km2) | Gīvėntuoju skaitlios (2018 m.) | Nuomėnalos BVP (mlrd. eur., 2015 m.) | BVP vėinam gīvėntuojou (2015 m.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Badens-Viurtembergs | Štutgarts | 35 751 | 11 069 533 | 461 | 42 800 |
| Bavarėjė | Mionchens | 70 550 | 13 076 721 | 550 | 43 100 |
| Berlīns | Berlīns | 892 | 3 644 826 | 125 | 35 700 |
| Brandenburgs | Potsdams | 29 654 | 2 511 917 | 66 | 26 500 |
| Bremens | Bremens | 420 | 682 986 | 32 | 47 600 |
| Hamburgs | Hamburgs | 755 | 1 841 179 | 110 | 61 800 |
| Hesė | Vīzbadens | 21 115 | 6 265 809 | 264 | 43 100 |
| Meklenborgs-Pomeranėjė | Šverins | 23 214 | 1 609 675 | 40 | 25 000 |
| Žemesniuojė Saksuonejė | Hanoveris | 47 593 | 7 982 448 | 259 | 32 900 |
| Šiaurės Reins-Vestfalėjė | Diuseldorfs | 34 113 | 17 932 651 | 646 | 36 500 |
| Reina krašts-Pfalcos | Maincos | 19 854 | 4 084 844 | 132 | 32 800 |
| Sarlands | Sarbriukens | 2 569 | 990 509 | 35 | 35 400 |
| Saksuonėjė | Dresdens | 18 416 | 4 077 937 | 113 | 27 800 |
| Saksuonėjė-Anhalts | Magdeborgs | 20 452 | 2 208 321 | 57 | 25 200 |
| Šlezvėgs-Holštėins | Kīlis | 15 802 | 2 896 712 | 86 | 31 200 |
| Tiuringėjė | Erfurts | 16 202 | 2 143 145 | 57 | 26 400 |
| Ciela šalės | Berlīns | 357 386 | 83 019 213 | 3025 | 37 100 |

 |

## Šaltenē

|  |
| --- |
| **Žemīnā** |
|
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | **Euruopa** | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
| **Euruopa** |
|
Airėjė | Albanėjė | Andora | Armienėjė | Austrėjė | Azėrbaidžians | Baltarosėjė | Belgėjė | Bosnėjė ėr Hercuogovėna | Bulgarėjė | Čekėjė | Danėjė | Estėjė | Graikėjė | Grozėjė | Islandėjė | Ispanėjė | Italėjė | Jongtėnė Karalīstė | Joudkalnėjė | Kėpros | Kroatėjė | Latvėjė | Lėnkėjė | Lichtenštėins | Lietova | Lioksemborgs | Malta | Moldavėjė | Muonaks | Nīderlandā | Norvegėjė | Portugalėjė | Prancūzėjė | Romonėjė | Rosėjė | San Marins | Serbėjė | Slovakėjė | Slovienėjė | Soumėjė | Šiaurės Makeduonėjė | Švedėjė | Šveicarėjė | Torkėjė | Okraina | Vatikans | Vengrėjė | Vuokītėjė |