Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ostins

Ostins|  |
|  |
| Žmuoniū skaitlios | 961 855 (gīvėntuoju sorašīms, 1 balondė 2020, 2020 metu JAV gīvėntuoju sorašīms)  |
| Ikūrėma metā | 1835  |
| Mers | Kirk Watson  |
| Geuograpėjė |
| Šalės | JAV |
| Pluotībė | 827.51276 kvadratėnis kiluometros, 790.107506 kvadratėnis kiluometros |
| Augštoms | 149 ±1  |
| Koordėnatės | 30.3°N 97.7333°W  |
| Pašta kods | 73301, 73344, 78701, 78702, 78703, 78704, 78705, 78708, 78709, 78710, 78711, 78712, 78713, 78714, 78715, 78716, 78717, 78718, 78719, 78720, 78721, 78722, 78723, 78724, 78725, 78726, 78727, 78728, 78729, 78730, 78731, 78732, 78733, 78734, 78735, 78736, 78737, 78738, 78739, 78741, 78742, 78744, 78745, 78746, 78747, 78748, 78749, 78750, 78751, 78752, 78753, 78754, 78755, 78756, 78757, 78758, 78759, 78760, 78761, 78762, 78763, 78764, 78765, 78766, 78767, 78768, 78772, 78773, 78774, 78778, 78779, 78783, 78799  |
| Telepuona kods | 512  |
| Mers | Kirk Watson  |
|  |

**Ostins** (onglėškā: *Austin*) īr miests JAV, Teksasa valstėjės suostėnė. Anam gīven 885 400 žmuoniū.

Miests ėkorts 1837 m. 1883 m. miestė ėkorts oniversėtetos, dabartėnie gadīnie anam stodėjoun aple 50 tūkst. stodėntu.

## Nūruodas

* Uofėcēlė svetainė
# Lady Gaga

Lady Gaga
**Lady Gaga** (gėmė 1986 m. kuova 28 d.) - JAV dainėninkė, mozėkas prodiuserė, mozėkas klėpu režėsierė.

## Dėskograpėjė

### Stodėjėnē albomā

* 2008: *The Fame*
* 2011: *Born This Way*
* 2013: *ARTPOP*
* 2014: *Cheek to Cheek*
* 2016: *Joanne*
* 2020: *Chromatica*
* 2024: *Harlequin*
* 2025: *Mayhem*

### EP albomā

* 2009: *The Cherrytree Sessions*
* 2009: *Hitmixes*
* 2009: *The Fame Monster*

### Kėtė albomā

* 2010: *The Remix*

### Video/DVD

* 2011: *Lady Gaga Presents the Monster Ball Tour: At Madison Square Garden*

## Interneta nūruodas

* Ofėcēlos tėnklopis
# Metals

*Tas straipsnis īr aple medega. Aple mozėka veiziekėt Metala mozėka*
Mažne šėmtapruocentėnė grīnoma galė kristals.
**Metals** īr vėinėnė medega, katrā iprastuom sālīguom karaktuorėngs dėdlis alektrėnis ė šėlomėnis laidoms, švėisuos atspėndiejėms īr. Metalu juonus jong metalėnės jongtīs. Aple 95 kemėnē elementā ėš 118 gal būtė skaituomė metalās.

Palē fizėkėnės īpatībės īr skėramė:

* Lėngvė̄jė metalā (Li, Be, Mg, Ti ė kėtė)
* Smagė̄jė, aba sonkė̄jė metalā (Mn, Fe, Co, Ni ė kėtė)

Kai katrėi metalā īr radėjėaktīvė (U, Th, Np, Pu ė kėtė).

Žemės plotuo tonkiausē īr sotėnkamė Al (8,8 %), Fe (5,1 %), Ca (3,38 %), Na (2,64 %).

Palē atuoma sandara ė vėita perijuodėnie elementu sėstemuo īr skėramė:

* Šarmėnē metalā (I A, da žėnuomė kāp 1 gropė),
* šarmėniu žemiu metalā (II A, da žėnuomė kāp 2 gropė)
* parēnamė̄jė metalā (I B–VIII B, da žėnuomė kāp 3–12).
# Margareta Tečer

**Hėlda Margareta Tečer** (Hilda Margaret Thatcher; g. 1925 m. spalio 13 d. Gretheme, Linkolnšyre) – brėtu puolitėkė, 1979-1990 m. iejosė Jongtėnės Karalīstės mėnėstra pėrmėnėnka parėigas.
# Rembrants

**RembrantsRembrandt Harmenszoon van Rijn*; tėkras vards **Rembrants Harmensos van Reins** 1606 m. lėipas 15 d. Leidenė – 1669 m. spalė 4 d. Amsterdame) – uolandu tapītuos, grafėks.
# Gangs

|  Gangs |
| --- |
|  |
| **Ėlgoms** | 2510 km |
| **Baseina pluotībė** | 907 000 km² |
| **Debits** | 219 000 m³/s |
| **Prasided** | Hėmalajē |
| **Žiuotis** | Bengalėjės ilonka |
| **Valstībės/kraštā** | Indėjė, Banglodešos |

**Gangs** o **Ganga** (hindi *गंगा*, indu kalbuom *Ganga*) – vėina dėdliūju Azėjės opiu, toriejosė dėdlė reikšmė Indėjės mėtuoluogėjuo. Ans ėlgoms – 2510 km. Tek Indėjuo ė Banglodešė, baseins apėm 907 tūkst. km² pluota. Prasėded Hėmalajūs 7756 m aukšti vėršom jūras līge, tek Ganga līgoma, itek i Bengalėjės ilonka, žiuotīs sodarīdams delta karto so Meghna ė Brahmaputra.
# Smertėis bausmie

Smertėis bausmies taikīms svietė
██ Oždrausta

██ Netaikuoma, ėšskīront dėdlē sonkios nosėkaltėmos

██ Netaikuoma praktėkuo pastarousios 10 metu

██ Teisietā taikuoma bausmė

Cesare Beccaria, *Dei delitti e delle pene*
**Smertėis bausmė** īr vėina seniausiu svietė taikuomu sankcėju ož labā sonkios nosėkaltėmos. Šiūlaikėnies valstībies smertėis bausmės taikīms īr aprėbuots aba apskrėtā panaikėnts: čiūt nė cieluo Euruopuo, Luotīnu Amerėkuo, daugomuo Rameje ondėnīna valstībiu smertėis bausmė nie taikuoma. Kai katrūs valstībies, nepanaikėnosiūs smertėis bausmies, ana taikuoma ož sonkiausios nosėkaltėmos asmeniou. Mosolmuonėškūs kraštūs smertėis bausmė tēpuogė taikuoma ož seksoalėnios nosėkaltėmos.
# Puoliuomelėts

Žmuogos, katros serg puoliuomielėto.
**Puoliuomielėts** (luotīnėškā: *Poliomyelitis*) – ūmėnė virosėnė infekcėnė lėga, dargė vadėnama vākū infekcėnio paralīžiomė, plėntontė fekalėnio-oralėnio būdo. Lėga sokel puoliuovėrosos. Daugoms puoliuomielėta infekcėju īr ba simptuomu. Api 1% lėgas atveju virosos so kraujo patenk i CNS, kor pėrmiausē ožkretamė ė soarduomė muotuorėnē neuruonā. Tas sokel tam tėkrū galūniu moskolū sošvakiejėma ė paralīžio.

Lėga sokel poliovirosos, prigolons *Picornaviridae* šeimīnā ė enterovirosu gropē. Lėgas atvejū stėprē somažiejė dėl vakcinacėjės. Pėrma vakcėna nu šėtuos lėguos padėrba litvaku kėlėma JAV muokslėninks Džuons Salks. Afganėstanė ė Pakistanė puoliuomelėts īr palėkės endemėnio ė dabartėnēs čiesās.
# Francos Džuozeps Haidnos

| Francos Džuozeps Haidnos |
| --- |
|  |
| **Pseudonėms** | {{{pseudonėms}}} |
| **Gėmė** | 1732 m. kuova 31 d. |
| **Gėmėma vėita** | Rorau, Švėntuojė Ruomas imperėjė |
| **Pasėmėrė** | 1809 m. gegožės 31 d. |
| **Smertėis vėita** | Viena, Austrėjė |

**Francos Džuozeps Haidnos** (vuokīškā: *Franz Joseph Haydn*; 1732 m. kuova 31 d. vuo balondė 1 d. – 1809 m. gegožės 31 d.) – austru kompozėtourios klasėks.

Ka Haidnou pradiejos kortė simfuonėjė kāp tuokė jau bova igavos skvarma, anuo simfuonėjės īr onkstīviausės ėš prigolontiu „standartėniam“ repertuarou. Dietuo ans gal būtė vadėnams stīgėniu kvarteta pagrėndieju.

Haidna mozėkas charakterėngoms - trompū paprastū mozėkėniu muotīvu vīstėms.

Ėš vėsa Haidnou priskėramas 104 simfuonėjės, 13 mėšiū, 83 stīgėnē kvartetā (anū garsiausis - ,,Kaizerė kvartets"), oratorėjės „Svieta sotvierėms“ ė „Metu laikā“, sonatas ė trio fortepėjuonou, koncertā ė kėta.

Karto so Muocarto prigolė masuonu luožē.
# Etėka

**Etėka**, da vadėnama **muoralės fėluosuopėjė** īr fėluosuopėjės atšaka, katra tėr žmuogaus elgsenas prėncėpus, standartus, anū nuormas gierė ė bluogė aspekto.

Žuodis kėlėma ėš senuobės graiku kalbuos *ēthos*, kas znuočie papruotīs, būds.

Glabnas etėkas kateguorėjės:

* istuorėnė etėka
* metaetėka
* taikuomuojė etėka

Kai katrėi žīmiausi veikalā aple etėka:

* Platuona „Valstībė“
* Aristuotelė „Nikomacha etėka“
* Benedikta Spinuozas „Etėka“
* Džuona Luoka „Esė aple tėkra pėlėitėnės valdžiuos kėlėma“
* Imanoelė Kanta „Duoruobės metafizėkas pagrėndā“, „Grīnuojė pruota krėtėka“, „Duoruobės metafizėka“
* Artura Šopenhauerė „Abė glabnė etėkas pruoblemė“
* Frīdrėka Nīčės „Šėtēp Zaratustra kalbiejė“, „Anapos gierė ė bluogė“, „Aple muoralės genealuogėjė“
* Maksa Veberė „Protestantėška etėka ė kapitalėzma dūšė“
* Džordža Edvarda Mūra „Etėkas princėpā“ („Principia Ethica“)
* Maksa Šelerė „Formalėzmos etėkuo ė materēlėnė vertībiu etėka“
* Nikolajaus Hartmana „Etėka“
# Dīkīnė

Sacharas dīkīnė Lėbėjuo
Atakamas dīkīnė, Čilė
**Dīkīnė** īr tuokis žemės pluots, katras gaun mizernā driegmies, mažiau kāp 250 mm par metus. Īr tuokis mėslījėms, ka dīkīnie tier mizernā gīvībės, bet pu prauda anūs gīvībė es, tėk īr pasėkavuojus. Daugoms gīviu kavuojas nu puokātė, ka ėštvertu dėdlė kātra.

## Dėdliausės svieta dīkīnės

| Dīkīnė | Pluots (km²) |
| --- | --- |
| 1. Sachara (Afrėka) | 8 000 000 |
| 2. Australėjės dīkīnė (Australėjė) | 1 560 000 |
| 3. Arabėjės dīkīnė (Azėjė) | 1 300 000 |
| 4. Guobė dīkīnė (Azėjė) | 1 125 000 |
| 5. Kalaharė dīkīnė (Afrėka) | 580 000 |