Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Šiltėnė

**Šiltėnė** (luotīnėškā: *Typhus*) ī tuokė ūmė ožkretama lėga. Ana sokela bakterėjės, katras ėšnešiuoj otis, blosas, erkotės. Ožiejus šiltėnē, prasided karštiavėms (oždegėms), galvuos suopiejėms, soskis. Sosirgėms pasirēšk maždaug pu 5-9 dėinū nug ožsikrietėma. Praded sostė galūnės, paskom sosiejėms parēn ont ciela kūna. Ėm suopietė kramė, apkvaist svāmie. Nagīduoma šiltėnė tonkē bėngas smertėm.

Senuobie šiltėnė bova dėdlē paplitus lėga, īpatingā par vainas, badmetius. Žmuonims pradiejus švariau gīventė, geriau gluodītė parazėtus, šiltėnė pasitaika retā (daba sīkēs Afrėkuo, Azėjuo, Centrėnė Amerėkuo).
# Dvaits Deivėds Eizenhaueris

**Dvaits Deivėds Eizenhaueris** (*Dwight David Eisenhower*; 1890 – 1969 m. kuova 28 d.) – JAV prezidėnts, generuols.

## Biuograpėjė

1942 m., toriedams brigadas generuola laipsnė, bova paskėrts vaduovautė Sājungininku karėniems pajieguoms Euruopuo ėr Šiaurės Afrėkuo, tep pat ėsėveržėma dalėniams. Būdams aukštiausio amerėkietiu armėjas vadu Euruopuo.

1945 m. gegožė 8 d. Reimse prijiemė vokietiu Vėrmachta kapėtuliacėja. Nūg 1945 m. leipas lėgi lapkrėtė mienėsė bova vīriausiosis Vuokėtėja užiemusiu dalėniu vads, vieliau paskėrts generalėne štaba Vašėngtuone vado.
# Liousas Euruopas radėjė

**Liousas Euruopas radėjė** - radėjė transliounontė tonkiausē nademuokratėniem Euruopas ė Azėjės tautuom.

Ternība lietoviu kalba gīvava nū 1974 lėgė 2004 m.
# GAZ

„Gazėks“
**„Gazėks“** īr mašėna, dėrbama Rosėjės dėrbīklas „GAZ“ (Guorkė automuobėliu dėrbīkla), esontės Žemotėnė Naugarda miestė. Dėrbīkla ėkorta 1929 m.

Dėrb:

* vėdotėnė dėdloma gruzovīkos
* karėnė teknėka (GAZ-66)
* lengvas mašėnas („Vuolga“)
* legvos gruzovīkos
* autuobusos
# Hebraju kalba

| Hebraju kalba (*עברית (Ivrit)*) |
| --- |
| Ruokounamas | Izraelis, JAV, Argentėna, Rosėjė, Vuokītėjė, Kanada ė kt. |
| Besėruokounontiu | ~7 mln. |
| Vėita svietė | i šimtoka nepatenk |
| Kėlėms |
Semėtu-chamėtu  Semėtu   Centrėniu semėtu    Hebraju kalba |
| Valstībėnė kalba |
| Valstībėnė kalba | Izraelis |
| Kalbas kuodā |
| ISO 639-1: | he |
| ISO 639-2: | heb |
| SIL: | {{{SIL kuods}}} |

Raklama hebraju kalbuo Izraelie
**Hebraju kalba** – semėtu kalba, katra svietė ruokounas vėršom 7 mėlėjuonu žmuoniū, daugiausē Izraeli, tēpuogė svieta žīdu bendroumenies. Vėina ėš dvīju Izraele valstībėniu kalbū.
# Vaškos

Bėtiu vaškos
**Vaškos** ī tuokė medega, katra kuoriūs sokraun bėtis. Tepuogė būn ė augalėnis vaškos. Ta ī tuokė tāsė, minkšta, vilgšmies napralaidontė medega. Vaškos lėngvā līduos kap šilduoms, natėrpst ondenie. Čīsts vaškos balts ī, bet kap kuoriūs sosimaiša so žėidadolkėm ė pėkio, tūdie palėik geltuons ėr gaun medaus smuoka. Kū geresnis medonešis ī, tū daugiau bėtis dėrb kuoriū ė prīgamėn vaška. Vaška žmuonis nug sena nauduoj dėrbtė žvakėm, anuo ded i dažus, lakus, ons tink skīliem komšītė. Bėtiu vašks prīded svēkatas dontėm ė vėrškėnėmou. Ba bėtiū dėrbama vaška da būn augalėnis – tas ī kėituoks, blėzgons šmuots ont kap katrū augalū lapu aba vāsiu, ka anūs sergietom nug vilgšmies, parazėtu.
# Raseborgs

Raseborg|  |
|  |
| Suostėnė | Ekenäs  |
| Žmuoniū skaitlios | 27 209 (31 groudė 2023)  |
| Ikūrėma metā | 2009  |
| Čiesa jousta | UTC+2, Rītū Euruopas čiesos |
| Geuograpėjė |
| Šalės | Suomėjė |
| Pluotībė | 1,149.36 kvadratėnis kiluometros |
| Ondenė telkėnē | Suomėjės īlinkė |
| Koordėnatės | 59.975°N 23.4361°E  |
| Žemielapis |
|  |

**Raseborgs** (suomėškā *Raasepori*) ī miests Suomėjuo.
# Orvs

Karvės uolas orvs
**Orvs** īr bikuokė vėita pu žemė, katruo kāptās ī galam pakliūtė. Gal' būtė nug vėsėškā mizernu (kāp ka žvieriū orvalē) lėgė daugel kėluometru gėloma.

Muokslos aple orvus ī vadėnams speleuoluogėjė.

Dėdlė̄jė orvā paprastā randas tėrpstont pužėmė oulienūms.

Lietovuo orvū īr Bėržu, Pasvalė kraštūs, kor anėi radas kāp smegdoubės. Dėdliausis tuokisā orvs ī Karvės uola.
# Alektrėnė sraujė

**Alektrėnė sraujė** vuo **alektras sruovie** īr krīptėngs krūvėninku jodiejėms.

Palē prīžastis, katros sokel ton jodiejėma gal būtė:

* laidoma sraujė (sokel alektrėnis lauks),
* konvekcėnė sraujė (sokel naalektrėnės jiegas),
* slėnktėis sraujė (sokel alektrėnės sraujės tonkėnė kėtėms nelaidiuo terpie).

Formulė sraujē skaitlioutė:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ,
kor *dq* - mažos krūvė puokītis, *dt* – čiesa puokītis. Alektrėnė sraujė grandėnė tek ėš teigiama elementa puolė neigiama linkou. Anou nešontės dalelės jod ta krīptėm, jēgo anū alektras krūvis teigiams. Metalūs sraujė perdoud alektruonā, katrėi tor neigiama krūvi ė katrėi jod prėišėnga krīptėm.
# Ognės

Ognės
**Ognės** īr ikaitosės ė švītėntės dojės, katras randas kāp kas tā deg. Tonkiausē so ognėm ēn ė dūmā. Ognē degtė ī rēkalings korals, katramė tor būtė onglėis (malkas, kūlė onglis, torpė, gomtėnės dojės) ė uors (degounis).

Ognės nug senuobės ēn sīkiom so žmuogom, nes ana ton šild, apšvėit, lēd jiedio gamintom. Kāp žmuogos ī gomtuo, ons koras lauža, vuo truobesiūs ognē laikītė nug sena liuob bodavuotė kruosnis, kakalius. Neprėveizama ognės gal ėšētė kāp gaisros. Aplinkou ogni sokas žmuogaus givenėms, tūdie ognės liuob būtė lankuojama kāp švėnta, ana palėika švėisuos, karštė, ūpa, švaroma aukštiausiu abruozdieliu.