Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Gars

Gars vėršom ondenė
**Gars** ī ondenė aba bikuokė kėtuokė skīstėma bovėms dojėm. Gars tonkiausē nie veizėms, bet sīkēs anon galam ožveizietė: kāp ondou verd, kāp ondou būn šėltesnis nego uors (tūmet palėik ūkana), kūmet leidas debesē (rūks).

Garo sīkēs pavadėnama žmuogaus dūšė, ūps.
# Kuompioterėnē žaidėmā

**Kuompioterėnē žaidėmā** īr tuoke tėpa žaidėmā, katrėi īr žaidamė ont kuompioterio.

Anie koramė ont ivairiū uoperacėniu sėstemu. Ont Linux īr žaidėms Freeciv, kor tarp galėmū kuomandu īr ėr žemaitē.

Tonkē žaidėmā īr koramė palē rēlius žaidėmus (pvz., krepšėnis, tenisos, šakmatā, taškis).
# Reins

|  Reins |
| --- |
| Reins pri Lorelei |
| **Ėlgoms** | 1239 km |
| **Baseina pluotībė** | 185 000 km² |
| **Debits** | 2300 m³/s |
| **Prasided** | Grisons, Šveicarėjė |
| **Žiuotis** | Šiaurės jūra |
| **Valstībės/kraštā** | Šveicarėjė, Lichtenštėins, Vuokītėjė, Prancūzėjė, Nīderlandā |

**Reins** (retoruomanėškā *Rein*, vuokīškā: *Rhein*, prancūzėškā *Rhin*, italėškā *Reno*, olandėškā *Rijn*) īr vėina sruovėngiausiu ė reikšmėngiausiu Euruopas opiu. Anuos ėlgoms - 1239 km.

Reins
# Azėrbaidžianėitiu kalba

Žemielapis, ruodons kalbuos paplėtėma.
**Azėrbaidžianėitiu kalba** (da vedėnama *Azeri*, *Azərbaycan dili*) – tiorku kalbū gropės kalba. Azėrbaidžiana valstībėnė kalba. Kalba ėšplėtosė tēpuogė Iranė, Grozėjuo, Rosėjuo, Irakė, Torkėjuo. Krūvuo svietė īr aple 23–30 mln. žmuoniū, katrie rokounas azėrbaidžianėitiu kalba. Azėrbaidžianėitiu kalbuos leksėkā dėdlė itaka padėrba persu ė arabu kalbas.
# Holokausts

Nordhauzena lagerė lavuonā
Vėlniuo žīdus konvuojounontis lietoviu puolicėninks.
**Holokausts**, da retiau vadėnams **Šoa** bova sėstemėšks žīdu genuocėds 1939–1945 m. vīkdīts Tretė Reicha Vuokītėjuo ė anuos okupoutuos terituorėjuos. Lietovuo ė Žemaitėjuo holokausts prasėdiejė sīkio so nacėstėnė okupacėjė. Kadongė Žemaitėjė bova pri pat robežiaus so Vuokītėjė, anuo holokausts prasėdiejė pėrmotiausē (ėšėmtės - Kauns, kor žīdā pradietė naikīntė pėrmuom okupacėjės dėinuom). Getā palėka padėrbtė tēpuogė Žemaitėjės miestūs - Šiauliūs (pradiets likvidoutė 1944 m. lėipa) ė Telšiūs (likvidouts 1941 m. groudi).

Vuokītėjuo žīdus persekiuotė pradieta da A. Hėtleriou palėkos kanclerio 1933 m. pradiuo, ale masėniu žodīniu masta persekiuojėmā igava jau prasėdiejos Ontrai svieta vainai, pėrmiausē Lėnkėjuo, katra pėrma nacē ožpoulė.

Lietovuo ė Žemaitėjuo holokausta 1941–1944 m. organėzava čiuonās gaspaduoriavė vuokītē, ale i ton nusėkaltėma palėka itraukts šmuots lietoviu ė žemaitiu, tēpuogė kolaboroujontiu institocėju. Bova tēpuogė žīdus kavuojosiu ė kėtēp aktīvē ratavuojosiu žmuoniū (Jed Vašem priskaita 920+ Lietovuos gīvėntuoju, da daugiau īr pripažėntė ratavuojosēs Lietovuos). Lietova per holokausta neteka dėdliausia noušėmtė žīdu gīvėntuoju tarp Euruopas šaliū so gausiuom žīdu bendroumenėm.

Mėslėjama, ka Euruopuo anuo čieso bova ėšžodīta api 6 mln. žīdu tautībės žmuoniū.